Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Šole in zavodi za učence s posebnimi potrebami jutri po skoraj treh mesecih učenja na daljavo znova odpirajo vrata. Učitelji in zaposleni pa se danes udeležujejo preventivnega testiranja. Pogovarjali smo se s Katjušo Koprivnikar, direktorico centra za izobraževanje, rehabilitacijo, inkluzijo in svetovanje za slepe in slabovidne Ljubljana.
Tako učenci kot njihovi starši se vrnitve veselijo, hkrati pa ostaja bojazen pred širjenjem okužbe
Šole in zavodi za učence s posebnimi potrebami jutri po skoraj treh mesecih učenja na daljavo znova odpirajo vrata. Učitelji in zaposleni pa se danes udeležujejo preventivnega testiranja. Testiranje ni obvezno, temveč je priporočljivo, da bi se lahko čim varneje vrnili v prostore zavodov in šol. Pogovarjali smo se s Katjušo Koprivnikar, direktorico Centra za izobraževanje, rehabilitacijo, inkluzijo in svetovanje za slepe in slabovidne Ljubljana.
Izobraževanje so, kot vse ostale šole, v tem času izvajali na daljavo:
»Naši učenci, predvsem starejši, s tem niso imeli večjih težav, ker so vajeni dela z računalniki. Medtem ko so imeli mlajši učenci precejšnje težave, predvsem pa otroci v posebnem programu, pri katerih je izobraževanje na daljavo skoraj nemogoče. Veliko vlogo so tu odigrali starši, ki so jim pomagali pri vsakodnevnem delu.«
Katjuša Koprivnikar poudarja, da je izpolnjevanje šolskih obveznosti na daljavo le ena od težav, s katerimi se otroci soočajo:
"Mi pričakujemo, da se bodo pojavile stiske, kar se tiče socializacije in spremembe vedenja ter težave zaradi upada gibalnih sposobnosti. Ponovno se jim je porušila struktura dneva. In vse to bo treba ponovno vzpostavit, preden gremo z učno snovjo naprej.«
V njihovem zavodu je trenutno štirideset učencev, v posameznih oddelkih pa so povprečno štirjeučenci, nekateri s kompleksnimi težavami, s katerimi dela več zaposlenih. Na odprtje šol so se pripravljali čez praznike:
"Vendar se situacija iz dneva v dan spreminja. Predvsem zato, ker učitelji oz. zaposleni sporočajo, da so zboleli oz. bodo izkoristili varstvo otrok. Tako da je organizacija pouka kar zahtevna. Po testih, ki jih bomo danes opravili, bomo videli, kakšna bo situacija popoldne, če bodo potrebne še kakšne prilagoditve. Sicer se pa otroci vrnejo normalno po urniku, kot so zaključili oktobra. Zanje bomo pripravili prilagojene vsebine, tako da se bodo počutili varno in sprejeto."
Kot v vseh šolah so oblikovali mehurčke. Vsak razred predstavlja svoj mehurček. Organizirali so pouk tako, da se v določenem dnevu v posameznem razredu izmenja minimalno število odraslih oseb.
Nekateri zavodi so hitra testiranja zaposlenih organizirali kar na šolah, drugi ravnatelji so se obrnili na zdravstvene domove.
4431 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Šole in zavodi za učence s posebnimi potrebami jutri po skoraj treh mesecih učenja na daljavo znova odpirajo vrata. Učitelji in zaposleni pa se danes udeležujejo preventivnega testiranja. Pogovarjali smo se s Katjušo Koprivnikar, direktorico centra za izobraževanje, rehabilitacijo, inkluzijo in svetovanje za slepe in slabovidne Ljubljana.
Tako učenci kot njihovi starši se vrnitve veselijo, hkrati pa ostaja bojazen pred širjenjem okužbe
Šole in zavodi za učence s posebnimi potrebami jutri po skoraj treh mesecih učenja na daljavo znova odpirajo vrata. Učitelji in zaposleni pa se danes udeležujejo preventivnega testiranja. Testiranje ni obvezno, temveč je priporočljivo, da bi se lahko čim varneje vrnili v prostore zavodov in šol. Pogovarjali smo se s Katjušo Koprivnikar, direktorico Centra za izobraževanje, rehabilitacijo, inkluzijo in svetovanje za slepe in slabovidne Ljubljana.
Izobraževanje so, kot vse ostale šole, v tem času izvajali na daljavo:
»Naši učenci, predvsem starejši, s tem niso imeli večjih težav, ker so vajeni dela z računalniki. Medtem ko so imeli mlajši učenci precejšnje težave, predvsem pa otroci v posebnem programu, pri katerih je izobraževanje na daljavo skoraj nemogoče. Veliko vlogo so tu odigrali starši, ki so jim pomagali pri vsakodnevnem delu.«
Katjuša Koprivnikar poudarja, da je izpolnjevanje šolskih obveznosti na daljavo le ena od težav, s katerimi se otroci soočajo:
"Mi pričakujemo, da se bodo pojavile stiske, kar se tiče socializacije in spremembe vedenja ter težave zaradi upada gibalnih sposobnosti. Ponovno se jim je porušila struktura dneva. In vse to bo treba ponovno vzpostavit, preden gremo z učno snovjo naprej.«
V njihovem zavodu je trenutno štirideset učencev, v posameznih oddelkih pa so povprečno štirjeučenci, nekateri s kompleksnimi težavami, s katerimi dela več zaposlenih. Na odprtje šol so se pripravljali čez praznike:
"Vendar se situacija iz dneva v dan spreminja. Predvsem zato, ker učitelji oz. zaposleni sporočajo, da so zboleli oz. bodo izkoristili varstvo otrok. Tako da je organizacija pouka kar zahtevna. Po testih, ki jih bomo danes opravili, bomo videli, kakšna bo situacija popoldne, če bodo potrebne še kakšne prilagoditve. Sicer se pa otroci vrnejo normalno po urniku, kot so zaključili oktobra. Zanje bomo pripravili prilagojene vsebine, tako da se bodo počutili varno in sprejeto."
Kot v vseh šolah so oblikovali mehurčke. Vsak razred predstavlja svoj mehurček. Organizirali so pouk tako, da se v določenem dnevu v posameznem razredu izmenja minimalno število odraslih oseb.
Nekateri zavodi so hitra testiranja zaposlenih organizirali kar na šolah, drugi ravnatelji so se obrnili na zdravstvene domove.
V javni razpravi so dopolnitve in spremembe Pravil obveznega zdravstvenega zavarovanja, ki se med drugim nanašajo na zobozdravstvene storitve; na pravice do zobnih vsadkov za ranljive skupine, bele zalivke za otroke, nosečnice in doječe matere ter spremembe pri ortodontskem zdravljenju. O novostih se je Helena Lovinčič pogovarjala z Željkom Vlačičem z Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije.
Bruseljski dopisnik Matjaž Trošt poroča, da Belgija slavi novega športnega junaka. Hitrostno drsanje je ta čas belgijski nacionalni šport.
Kar velja za lepo, seveda ni ne absolutno, ne nespremenljivo. Lepota ima več obrazov, ki so odvisni od zgodovinskega obdobja, kulturnega prostora in družbenih ozadij. Pogosto so bili lepotni ideali neprijazni, celo zelo boleči in na dolgi rok škodljivi za zdravje. Metka Kuhar, prof. na Fakulteti za družbene vede v Ljubljani, je v prispevku izpostavila azijski lepotni ideal lotosovega stopala in evropski ideal s korzetom “preščipnjenega” trupa.
Od kod izvira smučanje? Odgovor iščemo s poznavalcem smučanja in avtorjem več dokumentarnih filmov o tem športu Nilsom Larsnom.
Meteorologi napovedujejo, da se obeta teden polarnega mraza s temperaturami do -20 stopinj. Kako hud mraz vpliva na respiratorna obolenja in kako lahko svoje telo pripravimo na tako nizke temperature, je povedala dr. Ana Hojs z Nacionalnega inštituta za javno zdravje.
Bil je eden ključnih protagonistov izstopa Slovenije iz nekdanje skupne države. Osrednji lik slovenske tranzicije in kreator procesov vstopa Slovenije v evroatlantske povezave. Vodil je kar dve državi, štiri vlade v samostojni Sloveniji, nazadnje je ustanovil civilno gibanje.
Gre za ključne, a ne edine kršitve človekovih pravic v Sloveniji v letnem poročilu Amnesty International.
Podnebne spremembe se dogajajo vse hitreje. Pobudnik britanske kampanje One Million Climate Jobs Jonathan Neal opozarja, da se je raven ogljikovega dioksida v zadnjih 30 letih povišala toliko kot prej v 200 letih. Izpostavi suše, vse hujša neurja in Cape Town, prvo mesto, ki mu bo zmanjkalo vode. Arktični led se tali veliko hitreje od pričakovanj.
V sklopu oddaje Prvi na obisku na sankališču v Gozd Martuljku smo pred mikrofon povabili Tilna Siršeta, ki se ukvarja s športnim sankanjem na umetnih progah
Pomurci so glede graditve hidroelektrarn na Muri na istem bregu z okoljevarstveniki; oboji menijo, da hidroelektrarne na Muro ne sodijo in zahtevajo izbris te možnosti iz energetskega načrta Slovenije. Po drugi strani pa graditev hidroelektrarn na spodnji Savi že dve leti stoji. Država je zamudila že nekaj rokov, stroji pa čakajo. O paradoksalni situaciji v zvezi z graditvijo hidroelektrarn na Muri in na Savi poročata Lidija Kosi in Suzana Vahtarić.
Bataljonska bojna skupina je dobila slabo oceno za pripravljenost. Slabo oceno smo si dali sami, gre za politična vprašanja in obračune pred volitvami. Robert Škrjenc napoveduje, da bodo sledile kadrovske menjave.
21. februar velja za mednarodni dan turističnih vodnikov in zato na ta dan marsikje po Sloveniji v organizaciji različnih stanovskih združenj turističnih vodnikov potekajo brezplačna vodenja, ki se jih lahko udeleži kdorkoli. Nekaj vodenj pa je namenjenih različnim ranljivim skupinam, v Ljubljani so tako vodniki posebno vodenje pripravili za begunce, pa za brezdomce, Slovenski etnografski muzej je med svoje eksponate povabil gluhe in naglušne, Slamnikarski muzej v Domžalah je gostil slepe in slabovidne. Vse bolj se namreč turistični delavci in tudi vodniki zavedajo pomembnosti dostopnega oziroma inkluzivnega turizma, torej turizma za osebe s posebnimi potrebami: slepe in slabovidne, gluhe in naglušne, gibalno ovirane, pa osebe z motnjami v duševnem razvoju …
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Mohamed Abdul Munem se je že rodil kot begunec – bil je palestinski begunec v Siriji. V Alepu je ustanovil svojo založbo in izdal dela številnih avtorjev – svojih ni smel, saj ni pisal naklonjeno režimu.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Triglav bo v letošnjem letu stopil v ospredje zanimanja najrazličnejših strokovnjakov od naravovarstvenikov, filozofov in zgodovinarjev. Prireditve povezane z našim očakom pa se bodo v Kobaridu, Trenti, Mojstrani in Bohinju kot napoveduje Anamarija Kunstelj vrstile vse leto.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Neveljaven email naslov