Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Šole in zavodi za učence s posebnimi potrebami jutri po skoraj treh mesecih učenja na daljavo znova odpirajo vrata. Učitelji in zaposleni pa se danes udeležujejo preventivnega testiranja. Pogovarjali smo se s Katjušo Koprivnikar, direktorico centra za izobraževanje, rehabilitacijo, inkluzijo in svetovanje za slepe in slabovidne Ljubljana.
Tako učenci kot njihovi starši se vrnitve veselijo, hkrati pa ostaja bojazen pred širjenjem okužbe
Šole in zavodi za učence s posebnimi potrebami jutri po skoraj treh mesecih učenja na daljavo znova odpirajo vrata. Učitelji in zaposleni pa se danes udeležujejo preventivnega testiranja. Testiranje ni obvezno, temveč je priporočljivo, da bi se lahko čim varneje vrnili v prostore zavodov in šol. Pogovarjali smo se s Katjušo Koprivnikar, direktorico Centra za izobraževanje, rehabilitacijo, inkluzijo in svetovanje za slepe in slabovidne Ljubljana.
Izobraževanje so, kot vse ostale šole, v tem času izvajali na daljavo:
»Naši učenci, predvsem starejši, s tem niso imeli večjih težav, ker so vajeni dela z računalniki. Medtem ko so imeli mlajši učenci precejšnje težave, predvsem pa otroci v posebnem programu, pri katerih je izobraževanje na daljavo skoraj nemogoče. Veliko vlogo so tu odigrali starši, ki so jim pomagali pri vsakodnevnem delu.«
Katjuša Koprivnikar poudarja, da je izpolnjevanje šolskih obveznosti na daljavo le ena od težav, s katerimi se otroci soočajo:
"Mi pričakujemo, da se bodo pojavile stiske, kar se tiče socializacije in spremembe vedenja ter težave zaradi upada gibalnih sposobnosti. Ponovno se jim je porušila struktura dneva. In vse to bo treba ponovno vzpostavit, preden gremo z učno snovjo naprej.«
V njihovem zavodu je trenutno štirideset učencev, v posameznih oddelkih pa so povprečno štirjeučenci, nekateri s kompleksnimi težavami, s katerimi dela več zaposlenih. Na odprtje šol so se pripravljali čez praznike:
"Vendar se situacija iz dneva v dan spreminja. Predvsem zato, ker učitelji oz. zaposleni sporočajo, da so zboleli oz. bodo izkoristili varstvo otrok. Tako da je organizacija pouka kar zahtevna. Po testih, ki jih bomo danes opravili, bomo videli, kakšna bo situacija popoldne, če bodo potrebne še kakšne prilagoditve. Sicer se pa otroci vrnejo normalno po urniku, kot so zaključili oktobra. Zanje bomo pripravili prilagojene vsebine, tako da se bodo počutili varno in sprejeto."
Kot v vseh šolah so oblikovali mehurčke. Vsak razred predstavlja svoj mehurček. Organizirali so pouk tako, da se v določenem dnevu v posameznem razredu izmenja minimalno število odraslih oseb.
Nekateri zavodi so hitra testiranja zaposlenih organizirali kar na šolah, drugi ravnatelji so se obrnili na zdravstvene domove.
4425 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Šole in zavodi za učence s posebnimi potrebami jutri po skoraj treh mesecih učenja na daljavo znova odpirajo vrata. Učitelji in zaposleni pa se danes udeležujejo preventivnega testiranja. Pogovarjali smo se s Katjušo Koprivnikar, direktorico centra za izobraževanje, rehabilitacijo, inkluzijo in svetovanje za slepe in slabovidne Ljubljana.
Tako učenci kot njihovi starši se vrnitve veselijo, hkrati pa ostaja bojazen pred širjenjem okužbe
Šole in zavodi za učence s posebnimi potrebami jutri po skoraj treh mesecih učenja na daljavo znova odpirajo vrata. Učitelji in zaposleni pa se danes udeležujejo preventivnega testiranja. Testiranje ni obvezno, temveč je priporočljivo, da bi se lahko čim varneje vrnili v prostore zavodov in šol. Pogovarjali smo se s Katjušo Koprivnikar, direktorico Centra za izobraževanje, rehabilitacijo, inkluzijo in svetovanje za slepe in slabovidne Ljubljana.
Izobraževanje so, kot vse ostale šole, v tem času izvajali na daljavo:
»Naši učenci, predvsem starejši, s tem niso imeli večjih težav, ker so vajeni dela z računalniki. Medtem ko so imeli mlajši učenci precejšnje težave, predvsem pa otroci v posebnem programu, pri katerih je izobraževanje na daljavo skoraj nemogoče. Veliko vlogo so tu odigrali starši, ki so jim pomagali pri vsakodnevnem delu.«
Katjuša Koprivnikar poudarja, da je izpolnjevanje šolskih obveznosti na daljavo le ena od težav, s katerimi se otroci soočajo:
"Mi pričakujemo, da se bodo pojavile stiske, kar se tiče socializacije in spremembe vedenja ter težave zaradi upada gibalnih sposobnosti. Ponovno se jim je porušila struktura dneva. In vse to bo treba ponovno vzpostavit, preden gremo z učno snovjo naprej.«
V njihovem zavodu je trenutno štirideset učencev, v posameznih oddelkih pa so povprečno štirjeučenci, nekateri s kompleksnimi težavami, s katerimi dela več zaposlenih. Na odprtje šol so se pripravljali čez praznike:
"Vendar se situacija iz dneva v dan spreminja. Predvsem zato, ker učitelji oz. zaposleni sporočajo, da so zboleli oz. bodo izkoristili varstvo otrok. Tako da je organizacija pouka kar zahtevna. Po testih, ki jih bomo danes opravili, bomo videli, kakšna bo situacija popoldne, če bodo potrebne še kakšne prilagoditve. Sicer se pa otroci vrnejo normalno po urniku, kot so zaključili oktobra. Zanje bomo pripravili prilagojene vsebine, tako da se bodo počutili varno in sprejeto."
Kot v vseh šolah so oblikovali mehurčke. Vsak razred predstavlja svoj mehurček. Organizirali so pouk tako, da se v določenem dnevu v posameznem razredu izmenja minimalno število odraslih oseb.
Nekateri zavodi so hitra testiranja zaposlenih organizirali kar na šolah, drugi ravnatelji so se obrnili na zdravstvene domove.
Mnogi bi radi pomagali ljudem, ki so se znašli v stiski zaradi neurij in poplav. Pojavljajo se tudi pozivi k neposrednemu nakazovanju denarja na njihove transakcijske račune. A humanitarne organizacije imajo v zvezi s tem pomisleke. Sredstva za pomoč je mogoče nakazati tudi s poslanim SMS-sporočilom s ključno besedo UJMA5 oz. UJMA10 (Rdeči križ Slovenije), KARITAS5 oz. KARITAS10 (Slovenska karitas) ali ENOSRCE5 (Zveza prijateljev mladine Slovenije) na številko 1919.
Iz Posavja danes vendarle prinašamo dobre novice, saj se stanje počasi normalizira, zmanjšal se je pretok Save in vode se počasi umikajo v struge. Z nami je bil dopisnik Jože Žura, ki nam je postregel z najnovejšimi podatki.
Strokovnjaki zaradi razmočenosti tal opozarjajo na veliko nevarnost zemeljskih plazov, marsikoga skrbi, pogleduje v breg nad sabo oziroma nad svojo hišo, zato je Jolanda Lebar poklicala Geološki zavod Slovenije, govorila je z doktorico Tino Peternel.
Izredne razmere na Koroškem še ostajajo, iz Prevalj se nam je oglasila dopisnica Metka Pirc, ki je pred mikrofon povabila poveljnika prevaljskih gasilcev Aljaža Porija in župana Prevalj Matica Tasiča.
Dopisnik Matija Mastnak se je prebil do Ljubnega ob Savinji. V oglašanju je opisal, kakšna je pot do tja in kako je s povezavami te občine z ostalo Slovenijo.
Mura je sinoči pri Dolnji Bistrici v občini Črenšovci prebila varovalni nasip, zato so pristojni izvedli evakuacijo 500 okoliških prebivalcev. Kakšne so tam trenutne razmere, spremlja dopisnica Lidija Kosi, ki se nam je oglasila po telefonu.
Med najhuje prizadetimi območji je zgornja Savinjska. Iz smeri Solčave so vzpostavili zasilno pot do Luč. Izboljšujejo se tudi telekomunikacijske povezave, tako da smo uspeli pridobiti nekaj podatkov o tamkajšnjih razmerah. Nina Brus se je pogovarjala z županom Luč Klavdijem Strmčnikom.
Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je poudarila, da Slovenija v nesreči lahko računa na pomoč Evropske unije. O tem, na kakšen način naša država lahko računa na evropska sredstva, se je s predstavniki vlade pogovarjal evropski komisar za krizno upravljanje Janez Lenarčič.
»Solčava je še vedno odrezana od sveta, lokalni prebivalci in kmetje se neutrudno trudijo očistiti lokalne ceste, jim pa že tudi počasi primanjkuje goriva. S pomočjo občine in civilne zaščite smo v konvoju približno 30 vozil Solčavo lahko tudi zapustili.«, je med drugim povedal poslušalec Borut Civilkovič.
Vlada, ki se je sestala danes zaradi izrednih razmer, ki so jih povzročile poplave, se strinja s pobudo Trgovinske zbornice, da bi bile jutri trgovine z živili in tehničnim blagom odprte. Omenjena zbornica je sicer na vlado že včeraj naslovila več pobud. Katere so, pa je Jernejki Drolec pojasnila Mariča Lah, predsednica Trgovinske zbornice.
"Slovenija se sooča z najhujšo naravno ujmo v novejši zgodovini," je po seji Sveta za nacionalno varnost v razširjeni sestavi povedal premier Robert Golob. Poudaril je delovanje sistema za civilno zaščito in vse, ki želijo pomagati, usmeril nanj. Poudarke s seje Sveta za nacionalno varnost je povzela Jolanda Lebar.
Slovenijo so prizadele katastrofalne poplave, nevarnost poplav se še nadaljuje. K sreči se padavinska nevarnost umirja. Zjutraj smo na prvem programu že gostili poveljnika Civilne zaščite, Srečka Šestana, zdaj pa prisluhnimo še pogovor , ki ga je Jernejka Drolec pripravila z meteorologom, Brankom Gregorčičem in glavnim strokovnjakom za vodnatost iz ARSA, Janezom Polajnerjem o napovedi vremena in vodnatosti ter v nadaljevanju z Nežo Kodre predstavnico Direkcije za vode o pomenu urejanja vodotokov.
Z današnjo aktivacijo državnega načrta za poplave je aktiviran tudi Rdeči križ Slovenije z območnimi združenji, bolničarji, nastanitvenimi enotami in stacionarijem.
»Razmere so še bolj kritične kot včeraj, reka Meža še vedno narašča«, je Metki Pirc povedal prevaljski župan, Matija Tasič.
»Nižji deli objektov so pod vodo, gasilci črpajo vodo iz kleti, čeprav se stanje nekoliko umirja, Sava še vedno grozi«, je povedal poveljnik občinskega štaba civilne zaščite občine Brežice, Darko Ferlan.
Vodja korporativnega komuniciranja na letališču Ljubljana Monika Jelačič o stanju v letaslkem prometu v Sloveniji.
Poveljnik Civilne zaščite RS Srečko Šestan o trenutnem stanju v naši državi.
O stanju na Gorenjskem poroča dopisnica Aljana Jocif.
Župan Bohinja Joža Sodja o razmerah v Bohinju.
Neveljaven email naslov