Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Obvezno cepljenje ali pogojevanje cepljenja z vstopom v neko državo ter zbiranje osebnih podatkov v zvezi z zdravjem je resen poseg v zasebnost, pravi Alenka Jerše, namestnica informacijske pooblaščenke. Nekatere države Evropske unije so o cepilnih listih že začele presojati. V zvezi z morebitnimi cepilnimi potnimi listi pa zaenkrat ni sprejetih nobenih pravnih podlag. O tem kakšni zadržki in dileme se pojavljajo v zvezi s tovrstnim zbiranjem občutljivih osebnih podatkov, se je novinarka Martina Tita Mayer pogovarjala z namestnico informacijske pooblaščenke Alenko Jerše.
Pogovor o vprašanju obveznega cepljenja in pravici do zasebnosti
Nekatere države Evropske unije so o cepilnih listih, ki so lahko v nasprotju s pravico do zasebnosti, že začele presojati. Vendar v zvezi z morebitnimi cepilnimi potnimi listi zaenkrat nikjer na svetu še ni sprejetih nobenih pravnih podlag. Kot pojasnjuje namestnica informacijske pooblaščenke Alenka Jerše, bo šlo v začetni fazi za presojo posameznih držav in njihove zdravstvene stroke. Ob tem se odpirajo povsem nova vprašanja in dileme povezane s pravico do zasebnosti. Kot opozarja Alenka Jerše, je obvezno cepljenje ali pogojevanje cepljenja z vstopom v neko državo ter zbiranje osebnih podatkov v zvezi z zdravjem resen poseg v zasebnost.
Če bom jaz imela omejeno gibanje zaradi tega, ker ne bom cepljena, je to hud poseg v mojo zasebnost. Če se bo o meni zbiralo podatke, do katerih bodo lahko dostopali najrazličnejši organi in mi bodo posledično morda zavrnili kakšne pravice, so to vse zelo resni posegi tako z vidika zasebnosti kot z vidika posega v moje telo.
Odločitev glede obveznega cepljenja oziroma pogojevanja pravice do svobodnega gibanja s cepilnim potnim listom, ne sme biti politična odločitev, še poudarja Alenka Jerše.
To mora biti strokovna odločitev epidemiologov o tem ali je takšen ukrep dejansko potreben glede na učinke, ki jih ima.
Kot še pravi sogovornica so v preteklem letu lahko zaznali nižanje standardov glede zbiranja občutljivih osebnih podatkov.
Iz Urada varuha človekovih pravic so nam sporočili, da v Sloveniji zaenkrat še nimamo predpisa, ki bi pogojeval potovanje iz in v države s cepilnimi potnimi listi, pač pa so pri prehajanju meja mogoči tudi alternativni ukrepi za zavarovanje zdravje ljudi (testiranje, karantena,…).
Če bi se oblast odločila sprejeti takšen ukrep (cepilni potni listi ali potrdilo o cepljenju za dovolitev prehajanja meja), mora pred njegovim sprejetjem (vedno) pretehtati, ali se ciljev ne da zasledovati drugače, torej ali so ukrepi sorazmerni in legitimni.
Kot so še navedli v pisni izjavi je pri potovanju v nekatere države sveta na drugih kontinentih že sedaj treba imeti potrdila, da je bila oseba cepljena proti kateri izmed nalezljivih bolezni (npr. pot v Afriko). Ker pa epidemija covida-19 ni omejena le na območje ene države ali kontinenta, Slovenija tovrstnih ukrepov vsekakor ne bi mogla sprejemati sama, pač pa bi morala storiti najmanj v okviru držav Evropske unije, sicer parcialno sprejemanje ne bi imelo želelnih učinkov, to je zmanjšanje okuženosti.
4425 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Obvezno cepljenje ali pogojevanje cepljenja z vstopom v neko državo ter zbiranje osebnih podatkov v zvezi z zdravjem je resen poseg v zasebnost, pravi Alenka Jerše, namestnica informacijske pooblaščenke. Nekatere države Evropske unije so o cepilnih listih že začele presojati. V zvezi z morebitnimi cepilnimi potnimi listi pa zaenkrat ni sprejetih nobenih pravnih podlag. O tem kakšni zadržki in dileme se pojavljajo v zvezi s tovrstnim zbiranjem občutljivih osebnih podatkov, se je novinarka Martina Tita Mayer pogovarjala z namestnico informacijske pooblaščenke Alenko Jerše.
Pogovor o vprašanju obveznega cepljenja in pravici do zasebnosti
Nekatere države Evropske unije so o cepilnih listih, ki so lahko v nasprotju s pravico do zasebnosti, že začele presojati. Vendar v zvezi z morebitnimi cepilnimi potnimi listi zaenkrat nikjer na svetu še ni sprejetih nobenih pravnih podlag. Kot pojasnjuje namestnica informacijske pooblaščenke Alenka Jerše, bo šlo v začetni fazi za presojo posameznih držav in njihove zdravstvene stroke. Ob tem se odpirajo povsem nova vprašanja in dileme povezane s pravico do zasebnosti. Kot opozarja Alenka Jerše, je obvezno cepljenje ali pogojevanje cepljenja z vstopom v neko državo ter zbiranje osebnih podatkov v zvezi z zdravjem resen poseg v zasebnost.
Če bom jaz imela omejeno gibanje zaradi tega, ker ne bom cepljena, je to hud poseg v mojo zasebnost. Če se bo o meni zbiralo podatke, do katerih bodo lahko dostopali najrazličnejši organi in mi bodo posledično morda zavrnili kakšne pravice, so to vse zelo resni posegi tako z vidika zasebnosti kot z vidika posega v moje telo.
Odločitev glede obveznega cepljenja oziroma pogojevanja pravice do svobodnega gibanja s cepilnim potnim listom, ne sme biti politična odločitev, še poudarja Alenka Jerše.
To mora biti strokovna odločitev epidemiologov o tem ali je takšen ukrep dejansko potreben glede na učinke, ki jih ima.
Kot še pravi sogovornica so v preteklem letu lahko zaznali nižanje standardov glede zbiranja občutljivih osebnih podatkov.
Iz Urada varuha človekovih pravic so nam sporočili, da v Sloveniji zaenkrat še nimamo predpisa, ki bi pogojeval potovanje iz in v države s cepilnimi potnimi listi, pač pa so pri prehajanju meja mogoči tudi alternativni ukrepi za zavarovanje zdravje ljudi (testiranje, karantena,…).
Če bi se oblast odločila sprejeti takšen ukrep (cepilni potni listi ali potrdilo o cepljenju za dovolitev prehajanja meja), mora pred njegovim sprejetjem (vedno) pretehtati, ali se ciljev ne da zasledovati drugače, torej ali so ukrepi sorazmerni in legitimni.
Kot so še navedli v pisni izjavi je pri potovanju v nekatere države sveta na drugih kontinentih že sedaj treba imeti potrdila, da je bila oseba cepljena proti kateri izmed nalezljivih bolezni (npr. pot v Afriko). Ker pa epidemija covida-19 ni omejena le na območje ene države ali kontinenta, Slovenija tovrstnih ukrepov vsekakor ne bi mogla sprejemati sama, pač pa bi morala storiti najmanj v okviru držav Evropske unije, sicer parcialno sprejemanje ne bi imelo želelnih učinkov, to je zmanjšanje okuženosti.
Z jutrišnjim 1. februarjem začnejo veljati nova pravila pri omejitvi covidnih potrdil. Potrdila bo mogoče podaljšati s cepljenjem s poživitvenim odmerkom.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Kako težki časi so trenutno za šolarje in njihove profesorje, so pokazali tudi nedavni žal tragični dogodki. Večina teh težav pa do staršev in profesorjev sploh ne pride. Kako bo, ko se bo naše življenje vrnilo v normalne tirnice, ne ve nihče. Da bi iz prve roke izvedeli, kako se s težavami spopadajo na srednjih šolah, smo govorili z ravnateljico Srednje ekonomske šole Ljubljana (Roška) mag. Andrejo Tamše.
Ročna dela, kot je na primer kvačkanje, mnogi še vedno povezujejo s preganjanjem dolgčasa v zrelih letih. A vse raje kvačkajo tudi mlajše generacije, celo kak moški se najde vmes, kar dokazuje projekt Slovenija kvačka. V zadnjih nekaj mesecih so se po vsej Sloveniji kvačkali občinski grbi, zakaj in kako, nam je povedala pobudnica in gonilna sila projekta Jadranka Smiljić. Več Andreja Čokl.
Generalna skupščina Organizacije združenih narodov je leta 2005 razglasila 27. januar kot Mednarodni dan spomina na žrtve holokavsta. Na ta dan leta 1945 so namreč vojaki sovjetske rdeče armade osvobodili uničevalno taborišče Auschwitz Birkenau, kjer je bilo ubitih več kot milijon ljudi, med njimi je bilo tudi več kot 1300 Slovencev. Ob Mednarodnem dnevu spomina na holokavst se spominjamo vseh žrtev enega najhujših genocidov v zgodovini. Spominjamo se tudi pravičnikov in drugih, ki so pomagali reševati življenja v času tega tragičnega zgodovinskega obdobja, pa tudi otrok, ki so povsem nedolžni umrli v moriji 2. svetovne vojne. Već Lidija Cokan.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V naslednjih minutah pa o dokumentih. O osebnih izkaznicah in vozniških dovoljenjih bomo govorili. V roku enega leta bo namreč na področju teh uradnih identifikacijskih dokumentov prišlo do sprememb. Pri osebnih izkaznicah bomo priča posodobitvi, pri vozniških dokumentih pa čez leto dni ne bodo več veljala stara dovoljenja na tridelnem roza obrazcu. Voznice in vozniki ga bodo morali obvezno zamenjati s kartičnim, sicer ne bodo več smeli voziti v prometu. Več Marko Rozman.
Vprašanje ali bo prišlo do napada Rusije na Ukrajino, je še vedno v zraku. Potekajo diplomatski pogovori, tudi v ostrejših tonih. Predsednik ZDA Joe Biden je po včerajšnjih pogovorih z evropskimi voditelji razglasil enotnost med zavezniki. Pentagon je sporočil, da je v pripravljenosti 8500 vojakov, tudi Nato se je oglasil in sporočil, da že pošilja letala in ladje za krepitev varnosti vzhodne Evrope.
V Sloveniji smo prvi primer okuženosti s koronavirusom potrdili 4. marca 2020. Epidemija je bila uradno razglašena 12. marca. Skoraj dve leti je, odkar nam je covid spremenil življenje, razmere pa še kar trajajo. Laboratoriji so na robu zmogljivosti, zdravstveni delavci so izgoreli, ljudje pa smo nasploh utrujeni, brezvoljni in naveličani. Strokovnjaki govorijo o posebni vrsti utrujenosti - pandemični utrujenosti. Kakšne so značilnosti, kako jo prepoznamo pri sebi, drugih in kako si lahko pomagamo, o tem Tina Bončina, zdravnica in psihoterapevtka.
Ob nedavnem dogodku napada medveda na lovca nas zanima, kako ravnati ob naključnem srečanju z medvedom.
Teden, ki je pred nami je teden za opazovanje in preučevanje ptic, ki živijo okoli nas. Potem ko so pri Društvu za opazovanje in preučevanje ptic Slovenije sredi januarja šteli ptice, ki živijo ob slovenskih vodotokih in mokriščih, so zdaj na vrsti preostale ptice. Akcija, ki se začenja danes bo trajala vse do nedelje, v njej pa lahko sodelujete vsi, ki si lahko vzamete pol ure časa in ste pripravljeni svoja opažanja zapisati na papir. Več o tem je Cirili Štuber povedal Tilen Basle iz Društva za opazovanje in preučevanje ptic Slovenije.
Projektna ekipa LIFE Lynx je objavila drugo poročilo o spremljanju doselitev risov v Sloveniji in na Hrvaškem. S pomočjo različnih metod spremljanja stanja so ugotovili, da je bilo v sezoni 2020/2021 na območju slovenskih Dinaridov prisotnih vsaj 24 odraslih risov, kar je malenkost več kot v preteklem obdobju. Dodatnih pet risov ima svoje teritorije na območju Alp v Sloveniji, kamor so jih doselili aprila lansko leto. Izvedena je bila tudi javnomnenjska raziskava, ki kaže, da ima slovenska javnost pozitivno stališče do risa. Doselitvi in ohranitvi risov v naših gozdovih so naklonjeni zlasti lovci in splošna javnost. Rok Černe, vodja projekta LIFE Lynx z Zavoda za gozdove Slovenije je v pogovoru z Markom Rozmanom poudaril, da je verjetnost, da sprehajalec sreča risa v naravi, skoraj nična.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Jutri bo začela veljati novela Zakona o davku na dodano vrednost, ki med drugim prinaša ukinitev izročanja papirnega računa. Tega bodo prodajalci blaga in storitev kupcu izročili le na izrecno željo. Prodajalci na neobvezno tiskanje računov še niso povsem pripravili, v zvezi potrošnikov pa imajo glede novosti pomisleke. Več Tjaša Škamperle.
Pri založbi Inštituta za kriminologijo je izšla nova monografija z naslovom »Koga reševati v času epidemije? – Etični, medicinski in kazenskopravni vidiki triaže«, ki je nastala v sodelovanju s Slovensko akademijo znanosti in umetnosti. Monografijo je uredila Renata Salecl, med avtoricami in avtorji poglavij pa so številne raziskovalke in raziskovalci z Inštituta za kriminologijo in drugih raziskovalnih institucij. Monografija je brezplačno dostopna.
V torek je Nacionalni inštitut za biologijo vzpostavil spletno stran za spoznavanje in ugotavljanje razširjenosti cianobakterij, ki jih lahko najdemo v vodi in tudi na kopnem, kjer so površine vlažne. Gre za spletno stran ciano.si.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
V Ljubljani in nekaterih drugih mestih po državi delujejo tako imenovane pro bono ambulante, ki so namenjene ljudem brez zdravstvenega zavarovanja. Če so prej ljubljansko ambulanto obiskovali po večini brezdomci, begunci in propadli obrtniki, so med epidemijo k njim začeli prihajati tudi ljudje, ki imajo urejeno zdravstveno zavarovanje, vendar ne pridejo do zdravnika ali pa so stroški doplačila za zdravila previsoki. Vodja ambulante Vida Drame Orožim tej pravi kar mala poliklinika Ljubljana. V okviru nje deluje tudi svetovalnica, ki je edinstvena, stalno ekipo pa sestavljajo gospa Drame Orožim, upokojena zdravnica, poleg nje pa še medicinska sestra, socialna delavka in gospodinja, ki je tudi čistilka. Več v pogovoru z avtorico prispevka Evo Lipovšek.
Neveljaven email naslov