Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Da so epidemija in ukrepi za njeno zajezitev zelo prizadeli generacije najmlajših, ki za svoj zdrav telesni in duševni razvoj potrebujejo druženje in nekatere varovalne dejavnike – na primer šolo in obšolske dejavnosti – je zdaj že jasno, vprašanje pa je, kako primanjkljaje, ki so nastali, izničiti in kako zaradi prezasedenosti strokovnih služb pomagati otrokom in mladostnikom v stiski. Na podlagi rezultatov posveta, na katerem je sodelovalo 110 strokovnjakov s področij izobraževanja, zdravstva in sociale, pa tudi predstavniki staršev, mladih in ministrstev, so pri Nacionalnem inštitutu za javno zdravje odločevalcem poslali poziv za hitro, med resorji usklajeno in celostno zaščito duševnega zdravja otrok in mladih. Kakšne so njihove ugotovitve in predlogi ?
Večja vloga šolskih svetovalnih služb, okrepljena mreža centrov za duševno zdravje in več brezplačnih strokovnih in počitniških programov
V zadnjem času veliko govorimo o poslabšanju duševnega zdravja celotne populacije, najbolj pa se to vidi pri najmlajših. Strokovnjaki že dalj časa opozarjajo, da se število otrok in mladostnikov, ki potrebujejo pomoč, povečuje. V prvem valu epidemije se je povpraševanje po strokovni pomoči na področju duševnega zdravja otrok in mladostnikov zmanjšalo, povečalo pa se je število urgentnih primerov, pravi klinična psihologinja dr. Mateja Hudoklin, direktorica Svetovalnega centra za otroke, mladostnike in starše Ljubljana. A trend se je v drugem valu in predvsem zdaj v tretjem ponovno obrnil navzgor tudi pri iskanju pomoči psihologov in psihiatrov.
"V ambulantah smo opažali več otrok in mladostnikov z anksioznimi montnjami, depresivno simptomatiko, samomorilnim vedenjem, z znižano motivacijo tako za šolsko delo, kot za aktivnosti na sploh, z motanjami hranjenja, opazili smo tudi pretirano uporabo zaslonov."
A če strokovno pomoč poiščejo le tisti, ki sami ne vidijo več rešitve, so bile šolske svetovalne službe tiste, ki so imele stik z vsemi, ali pa vsaj večino šolajočih se otrok. Duševno stanje mladih se je poslabšalo, pravi Ajda Erjavec, Društvo šolskih svetovalnih delavcev Slovenije, ki opozarja tudi na to, da je se na področju srednjih šol in fakultet preventiva popolnoma umaknila kurativi. Kar seveda ni dobro, saj lahko prav svetovalne službe v vrtcih in na šolah igrajo pomembno vlogo pri odpravljanju primanjkljajev in posledic epidemije, ki bodo na področju duševnega zdravja dolgotrajne. Zato se v zaostrenih zdravstvenih pogojih ne bi smele zapirati ali če že, zadnje … V njih je namreč najlažje dostopati do vseh otrok, torej tudi do tistih, ki sami ne iščejo pomoči. Vzgojno-izobraževalne ustanove – tudi fakultete - bi lahko bile prve v vrsti stopenjske obravnave otrok in mladih, pravi Erjavčeva:
"Blažje težave se rešujejo v šoli in se potem bolj specializirane strokovnjake angažira, ko je to res potrebno. To je nujno, če želimo vsaj nekoliko obvladati kaos na podroju duševnega zdravja."
Še pred septembrom bi bilo tako nujno kadrovsko okrepiti svetovalne službe, jih razbremeniti birokratskih šolskih opravil in dodatno strokovno opolnomočiti delavce v vrtcih in šolah. Okrepiti bi se morali mreža centrov za duševno zdravje, mreža razvojnih ambulant, pa financiranje in sistemsko delovanje preventivnih programov, ki so v času epidemije zastali, treba bi bilo izničiti razlike v dostopnosti – ne le do strokovne pomoči, temveč tudi do obšolskih, strokovnih, športnih in počitniških programov, ki bi lahko že to poletje večjemu številu otrok ponudili tisto, kar jim je bilo v preteklem letu odvzeto. Jožica Maučec Zakotnik, vodja programa duševnega zdravja pri NIJZ:
"Seveda je pomembno gospodarstvo in vse to, ampak mislim, da je prišel tudi čas, ko je potrebno paket nameniti hitrim in koristnim ukrepom za otroke in mladostnike."
Pozik k ukrepanju in popori duševnemu zdravju otrok in mladostnikov so pri Nacionalnem inštitutu za javno zdravje pripravili na podlagi posveta, na katerem je sodelovalo 110 strokovnjakov s področij izobraževanja, zdravstva in sociale, pa tudi predstavniki staršev, mladih in različnih ministrstev. V njem se zavzemajo za hitro, med resorji usklajeno, celostno in sistemsko urejeno zaščito duševnega zdravja otrok in mladih.
4425 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Da so epidemija in ukrepi za njeno zajezitev zelo prizadeli generacije najmlajših, ki za svoj zdrav telesni in duševni razvoj potrebujejo druženje in nekatere varovalne dejavnike – na primer šolo in obšolske dejavnosti – je zdaj že jasno, vprašanje pa je, kako primanjkljaje, ki so nastali, izničiti in kako zaradi prezasedenosti strokovnih služb pomagati otrokom in mladostnikom v stiski. Na podlagi rezultatov posveta, na katerem je sodelovalo 110 strokovnjakov s področij izobraževanja, zdravstva in sociale, pa tudi predstavniki staršev, mladih in ministrstev, so pri Nacionalnem inštitutu za javno zdravje odločevalcem poslali poziv za hitro, med resorji usklajeno in celostno zaščito duševnega zdravja otrok in mladih. Kakšne so njihove ugotovitve in predlogi ?
Večja vloga šolskih svetovalnih služb, okrepljena mreža centrov za duševno zdravje in več brezplačnih strokovnih in počitniških programov
V zadnjem času veliko govorimo o poslabšanju duševnega zdravja celotne populacije, najbolj pa se to vidi pri najmlajših. Strokovnjaki že dalj časa opozarjajo, da se število otrok in mladostnikov, ki potrebujejo pomoč, povečuje. V prvem valu epidemije se je povpraševanje po strokovni pomoči na področju duševnega zdravja otrok in mladostnikov zmanjšalo, povečalo pa se je število urgentnih primerov, pravi klinična psihologinja dr. Mateja Hudoklin, direktorica Svetovalnega centra za otroke, mladostnike in starše Ljubljana. A trend se je v drugem valu in predvsem zdaj v tretjem ponovno obrnil navzgor tudi pri iskanju pomoči psihologov in psihiatrov.
"V ambulantah smo opažali več otrok in mladostnikov z anksioznimi montnjami, depresivno simptomatiko, samomorilnim vedenjem, z znižano motivacijo tako za šolsko delo, kot za aktivnosti na sploh, z motanjami hranjenja, opazili smo tudi pretirano uporabo zaslonov."
A če strokovno pomoč poiščejo le tisti, ki sami ne vidijo več rešitve, so bile šolske svetovalne službe tiste, ki so imele stik z vsemi, ali pa vsaj večino šolajočih se otrok. Duševno stanje mladih se je poslabšalo, pravi Ajda Erjavec, Društvo šolskih svetovalnih delavcev Slovenije, ki opozarja tudi na to, da je se na področju srednjih šol in fakultet preventiva popolnoma umaknila kurativi. Kar seveda ni dobro, saj lahko prav svetovalne službe v vrtcih in na šolah igrajo pomembno vlogo pri odpravljanju primanjkljajev in posledic epidemije, ki bodo na področju duševnega zdravja dolgotrajne. Zato se v zaostrenih zdravstvenih pogojih ne bi smele zapirati ali če že, zadnje … V njih je namreč najlažje dostopati do vseh otrok, torej tudi do tistih, ki sami ne iščejo pomoči. Vzgojno-izobraževalne ustanove – tudi fakultete - bi lahko bile prve v vrsti stopenjske obravnave otrok in mladih, pravi Erjavčeva:
"Blažje težave se rešujejo v šoli in se potem bolj specializirane strokovnjake angažira, ko je to res potrebno. To je nujno, če želimo vsaj nekoliko obvladati kaos na podroju duševnega zdravja."
Še pred septembrom bi bilo tako nujno kadrovsko okrepiti svetovalne službe, jih razbremeniti birokratskih šolskih opravil in dodatno strokovno opolnomočiti delavce v vrtcih in šolah. Okrepiti bi se morali mreža centrov za duševno zdravje, mreža razvojnih ambulant, pa financiranje in sistemsko delovanje preventivnih programov, ki so v času epidemije zastali, treba bi bilo izničiti razlike v dostopnosti – ne le do strokovne pomoči, temveč tudi do obšolskih, strokovnih, športnih in počitniških programov, ki bi lahko že to poletje večjemu številu otrok ponudili tisto, kar jim je bilo v preteklem letu odvzeto. Jožica Maučec Zakotnik, vodja programa duševnega zdravja pri NIJZ:
"Seveda je pomembno gospodarstvo in vse to, ampak mislim, da je prišel tudi čas, ko je potrebno paket nameniti hitrim in koristnim ukrepom za otroke in mladostnike."
Pozik k ukrepanju in popori duševnemu zdravju otrok in mladostnikov so pri Nacionalnem inštitutu za javno zdravje pripravili na podlagi posveta, na katerem je sodelovalo 110 strokovnjakov s področij izobraževanja, zdravstva in sociale, pa tudi predstavniki staršev, mladih in različnih ministrstev. V njem se zavzemajo za hitro, med resorji usklajeno, celostno in sistemsko urejeno zaščito duševnega zdravja otrok in mladih.
Na svetovni dan radia se o povezanosti radia in demokracije pogovarjamo s portugalskim pisateljem. José Luís Peixoto se je rodil v letu revolucije nageljnov. Aprila 1974 je Gibanje oboroženih sil izvedlo državni udar in odprlo pot demokraciji. Znak za začetek upora je dal radio, ko je predvajal zmagovalno skladbo festivala, na katerem Portugalska izbira potnika na Evrovizijo. Tisto leto je bila to skladba E depois do Adeus (Po slovesu), ki jo poje Paulo de Carvalho.
Danes radijci po vsem svetu praznujemo. Svetovni dan radia je bil razglašen na 36. seji Generalne konference Unesca leta 2011, potrjen pa na 67. seji Generalne skupščine OZN leta 2012. Datum, 13. februar, je bil izbran zato, ker je na ta dan leta 1946 začel delovati Radio Združenih narodov. 13. februar je tako postal priložnost za dvig zavesti o pomenu javnega radia v širši javnosti, za promocijo svobodnega, neodvisnega in pluralnega radia ter za krepitev mednarodnega sodelovanja med radijskimi ustvarjalci. Geslo letošnjega svetovnega dneva radia je 'Radio: stoletje obveščanja, zabave in izobraževanja' in osvetljuje izjemno preteklost radia, pomembno sedanjost in obljubo dinamične prihodnosti. O tem v pogovoru Andreje Čokl z Edito Kudlačovo, vodjo enote za radio pri Evropski zvezi za radiodifuzijo (EBU).
Nekaj dni je že jasno, komu je bila namenjena sreča pri žrebu vstopnic za Evro 2024. Priča smo izjemnemu zanimanju za nogometni dogodek, ki se bo čez nekaj mesecev zgodil v Nemčiji. Tisti, ki niso dobili sporočila, da lahko kupijo vstopnice, imajo vendarle še možnost, da se jim v prihodnjih mesecih odpre pot do nakupa. O vstopnicah, pa tudi o evforiji, smo se pogovarjali z Martinom Koželjem, generalnim sekretarjem Nogometne zveze Slovenije.
Termin oddaje Studio ob 17.00 smo tokrat namenili praznični oddaji, v kateri predstavljamo prejemnike letošnjih Prešernovih nagrad. O tem, kdo so, kaj jih žene in kako vidijo svoje ustvarjanje.
Ob Mednarodnem dnevu maternega jezika na Javnem skladu za kulturne dejavnosti pripravljajo veliko branje literarnih besedil v maternih jezikih, ki bo v Cukrarni v Ljubljani 21. februarja. To je uvodni dogodek v vsakoletno državno srečanje Sosed tvojega brega, ki že več kot 40 let združuje vse avtorje in avtorice, ki živijo v Sloveniji, pišejo pa v svojih maternih jezikih. Z Barbaro Rigler, producentko za literarno dejavnost pri Javnem skladu za kulturne dejavnosti Republike Slovenije in odgovorno urednico revije Mentor, se je pogovarjala Biljana Žikić.
V Sloveniji je kar 25 % odraslih, ki razumejo le preprosta besedila, nabor besedil v lahkem branju pa je izjemno omejen. Strokovnjaki poudarjajo, da bi morali uzakoniti, da morajo biti birokratski dopisi razumljivi vsem, saj v nasprotnem primeru lahko država manipulira z državljani, predvsem s tistimi z intelektualno oviro. FOTO: Pixabay
V dvorani Državnega sveta sta se v organizaciji Komisije za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide ter Slovenske krovne zveze za psihoterapijo včeraj popoldne odvila posvet in okrogla miza Izzivi psihoterapije v slovenskem prostoru - različni pogledi, skupne rešitve. Namen posveta je bil predstavitev različnih strokovnih stališč na temo psihoterapije s ciljem poiskati skupne rešitve, ki bi pripomogle k enakopravnemu reguliranju tega področja. V Sloveniji si namreč psihoterapevti prizadevajo pripraviti zakon o psihoterapiji, s katerim bi regulirali ta poklic. Z zakonom se zapleta, ker imajo v zdravstvenem sistemu zadržke do psihoterapevtov, ki nimajo osnovne izobrazbe iz medicine oz. psihologije. Posvet o psihoterapiji je spremljala Cirila Štuber. foto: Benjamin Beci/Fixmedia
Ob dnevu varne rabe interneta strokovnjaki opozarjajo, da je trenutno v Sloveniji od 2000 do 3000 mladih, ki niso sposobni končati osnovne ali srednje šole, ker nepravilno uporabljajo nove tehnologije. Med najbolj ranljivimi osebami na spletu pa niso samo otroci in mladostniki temveč tudi starejši in osebe z intelektualno oviro. Te so zaradi ovire dovzetne za različne sugestije, posledično so večkrat žrtve različnih zlorab, ki se pogosto iz virtualnega sveta prestavijo v realnega. Ne upoštevajo že osnovnih pravil varne rabe interneta, zato pride do izmenjave golih fotografij in srečanj v živo z neznanci, za katere se izkaže, da niso to, za kar so se izdajali. FOTO: Pixabay
Tri kmetije in tri ustanove s področja socialnega varstva sodelujejo pri zanimivem projektu z zagonetnim naslovom: »Izvajanje primarne preventive za urjenje kognitivnih funkcij ranljivih skupin na kmetijah.« V praksi pa to ne pomeni nič drugega, kot da dijaki Srednje gozdarske, lesarske in zdravstvene šole iz Postojne pridno izdelujejo in dopolnjujejo pripomočke oziroma igrače za ranljive skupine, kmetije nudijo prostor za preizkušanje teh izdelkov in prilagajajo svoje poti tako, da so dostopne tudi gibalno oviranim, ustanove pa med drugim nudijo svoje strokovno znanje. Sabrina Mulec je obiskala srednješolce in njihove mentorje ter se pogovarjala z gospodarjem ene izmed kmetij.
Obisk gora, na leto jih obišče okoli 1, 7 milijona obiskovalcev, se iz leta v leto povečuje. Z večjim obiskom narašča tudi število gorskih nesreč, ki je bilo lani rekordno. Gorski reševalci so imeli 687 posredovanj. Pred novo planinsko sezono številne organizacije, tudi turistične, krepijo sodelovanje s Planinsko zvezo, Gorsko-reševalno zvezo in Združenjem gorskih vodnikov, da bi skupaj izboljšali skupaj varnost v gorskem svetu.
Navdih za besedilo slovenskega evrovizijskega aduta, pesmi Veronika, ki jo poje Raiven, je bila Veronika Deseniška. Čeprav o njej ni veliko ohranjenih zgodovinskih dejstev, pa je njena ljubezenska zgodba s celjskim grofom Friderikom II. (drugim) bila upodobljena v številnih umetniški delih, zaslediti jo je mogoče celo v hrvaški, češki, italijanski in nemški literaturi.
Na trasi gradnje drugega tira Divača Koper smo ob izkopu predorov ravno zdaj priča najbolj množičnim odkritjem kraških pojavov. Z izkopi so pričeli pred dvema letoma in pol, tokratna odkritja pa pripisujejo prečkanju Beško-Ocizeljskega jamskega sistema. Strokovnjaki so na podlagi geoloških raziskav in preteklih izkušenj ob gradnji avtoceste napovedali, da se bo tekom gradnje odkrilo 100 manjših in 10 večjih kraških pojavov. Do zdaj so napovedi precej točne.
Tilen Artač in Aleksander Pozvek o novi generaciji Radia Ga Ga. Prva oddaja z novimi liki in novimi koncepti bo na sporedu 9. februarja 2024.
Končala se je več kot mesec dni dolga javna razprava o predlogu novega zakona o medijih, ki bo po trditvah ministrstva za kulturo eden najsodobnejših medijskih zakonov v Evropi. Rok, do katerega so lahko združenja in organizacije s področja novinarstva in medijev ter druge interesne skupine posredovale ministrstvu svoje predloge in pripombe, se je iztekel včeraj. Pripomb na predlagane rešitve je veliko, saj zakon posega na številna interesna področja. Največ kritik je glede predlaganega načina sofinanciranja medijskih vsebin.
Pred 10-imi leti, v noči med 31.januarjem in 1. februarjem, je Postojno in okoliške kraje prizadela naravna katastrofa nepredstavljivih razsežnosti. Žled je okoval vse, kar se je okovati dalo. Drevesa so popuščala pod pritiski, padala na elektro omrežje in trgala vode, rušili so se drogovi, velik del Notranjske je ostal v temi, ljudi je zeblo, saj ogrevanje v večini objektov ni delovalo, pretrgani so bili komunikacijski vodi. Ponekod – tudi v predelih Postojne - elektrike ni bilo več kot 10 dni. In kot pravi naša dopisnica Sabrina Mulec – če tega nisi doživel, si ne moreš predstavljati.
V nekaterih slovenskih mestih in krajih so te dni presežene dnevne mejne vrednosti delcev PM 10. Na obremenjevanje zraka s formaldehidom in fenolom na območju industrijske cone Trata pa opozarja tudi Civilna iniciativa Moja Škofja Loka, ki je včeraj na dobro obiskani tribuni Zlo formaldehida in fenolov v Godešiču opozorila na nevarnosti rakotvornih spojin in probleme monitoringa, zato bo nujna zakonska ureditev tega področja. Knauf Insulation po uradnih meritvah, ki jih opravljajo v podjetju dvakrat na leto, izpusti v zrak 18,2 tone zelo nevarnih, rakotvornih snovi. Zato si civilna iniciativa in občina Škofja Loka skupaj prizadevajo za čimprejšnje izboljšanje razmer, saj onesnažen zrak povzroča vrsto bolezni. Onesnaženje zraka poleg industrije povzročajo tudi kurišča in promet. Prispevek Aljane Jocif.
Poslanci so soglasno potrdili novelo Zakona o volitvah v državni zbor, s katero so vrnili volilno pravico okoli 4000 osebam pod skrbništvom, med katerimi je največ oseb z intelektualno oviro. Osebe pod skrbništvom bodo lahko sodelovale že na junijskih volitvah v Evropski parlament. FOTO: Pixabay
V Rimu se je včeraj odvil celodnevni vrh med Italijo in Afriko, ki so se ga udeležili voditelji Evropske in Afriške unije ter kar 22-ih afriških držav. Italija se je kmalu po izbruhu vojne v Ukrajini ponudila za novo vozlišče evropske preskrbe s fosilnimi energenti iz severne Afrike – vlada Giorgie Meloni pa je zdaj napovedala še obširnejši program sodelovanja z afriškimi državami. O namenih, dejanskih vložkih ter možnostih, ki si jih s tem odpira Italija, se je v živo iz Rima z Jankom Petrovcem pogovarjala Darja Groznik.
Zdravniki in zobozdravniki že tretji teden stavkajo. V sindikatu Fides, ki stavko vodi, naj bi do srede prešteli umike soglasij za nadurno delo, kar naj bi – po mnenju nekaterih poznavalcev – resno ogrozilo javno zdravstvo. Pacienti smo talci, pravi zastopnik pacientovih pravic. Marjan Sušelj. Talci česa oziroma koga? Talci vlade, Fidesa, neuspešnih pogajanj, talci sistema in odprtih problemov, ki se vlečejo že leta? To je vprašanje za poslušalke in poslušalce.
Po petmesečnem premoru Radia Ga Ga je znano, kako se bo nadaljevala tradicija satiričnega pretresanja družbenega dogajanja. 9. februarja se oddaja ob 10.05 z nekoliko drugačnim konceptom, a uveljavljeno zasedbo, vrača na Prvi program Radia Slovenija. Več v pogovoru z v.d. odgovornim urednikom Prvega Danijelom Poslekom.
Neveljaven email naslov