Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Tart v Estoniji, norveški Bodø in Bad Ischl so tri mesta, ki so v letošnjem letu dobila naziv Evropske prestolnice kulture. Pri naši najbližji gre pravzaprav za alpsko regijo Salzkammergut, ki združuje 23 občin, osrednjo vlogo kot prestolnica pa ima mesto Bad Ischl. »Kultura je nova sol«, je njihovo geslo, kar seveda ni naključje, saj je sol del te pokrajine že 7000 let, hállstatski rudnik soli pa velja za najstarejšega na svetu.
In če je Hállstatt, idilično alpsko mestece ob jezeru, izjemno priljubljena turistična točka predvsem med kitajskimi turisti, pa je veliko bolj umirjeno v Bad Ischlu, ki pa je bolj kot po soli verjetno znan po tem, da je tam poletja preživljal cesar Franc Jožef prvi, včasih z njim tudi soproga Elizabeta Bavarska - Sisi, še vedno pa v Kaiservilli živijo njuni potomci. Do konca oktobra je v kompleksu cesarske vile na ogled retrospektivna razstava kitajskega umetnika in aktivista Aj Veiveja, ki je verjetno ena največjih atrakcij letošnje ponudbe EPK v Bad Ischlu.
Tart v Estoniji, norveški Bodø in Bad Ischl so tri mesta, ki so v letošnjem letu dobila naziv Evropske prestolnice kulture. Pri naši najbližji gre pravzaprav za alpsko regijo Salzkammergut, ki združuje 23 občin, osrednjo vlogo kot prestolnica pa ima mesto Bad Ischl. »Kultura je nova sol«, je njihovo geslo, kar seveda ni naključje, saj je sol del te pokrajine že 7000 let, hállstatski rudnik soli pa velja za najstarejšega na svetu.
In če je Hállstatt, idilično alpsko mestece ob jezeru, izjemno priljubljena turistična točka predvsem med kitajskimi turisti, pa je veliko bolj umirjeno v Bad Ischlu, ki pa je bolj kot po soli verjetno znan po tem, da je tam poletja preživljal cesar Franc Jožef prvi, včasih z njim tudi soproga Elizabeta Bavarska - Sisi, še vedno pa v Kaiservilli živijo njuni potomci. Do konca oktobra je v kompleksu cesarske vile na ogled retrospektivna razstava kitajskega umetnika in aktivista Aj Veiveja, ki je verjetno ena največjih atrakcij letošnje ponudbe EPK v Bad Ischlu.
Poplavna voda lahko s seboj prinese veliko nesnage, tudi neznanih snovi, ki lahko predstavljajo mikrobiološko tveganje za zdravje.
Razsežnosti največje humanitarne katastrofe, ki je prizadela Slovenijo, se rišejo vsak dan posebej. Potem ko je voda ponekod že našla staro strugo in v poplavljenih objektih že brnijo vodne črpalke in razvlažilci, se pojavljajo vprašanja kaj z električno napeljavo in z belo tehniko, ki je bila v stiku z vodo.
Jurij Kočar, vodja servisne dejavnosti pri AMZS svetuje, da motorjev v zalitem vozilu nikoli in nikdar ne zaganjajte sami. Če vse zdi, da upanje za rešitev avtomobila še obstaja, naj ga lastniki s pomočjo avtovleke odpeljejo do servisne delavnice. V grobem velja, da če je avto poplavilo do pragov vozila upanje, da ga bomo popravili in usposobili za vožnjo, še ostaja. Pri vseh, ki jim je zalilo kabino do vzvratnih ogledal pa upanja tako rekoč ni več.
10 milijonov evrov humanitarne pomoči je slovenska vlada namenila prebivalcem na območjih, ki so jih prizadele katastrofalne poplave. Sredstva bosta prejeli humanitarni organizaciji Rdeči križ Slovenije in Slovenska Karitas in sicer vsaka po pet milijonov. Kako bo potekalo razdeljevanje finančne pomoči?
V Tacnu je danes velika čistilna akcija v kajakaškem centru. Nacionalnega poligona za slalomiste na divjiih vodah ni več, hkrati pa so brez prog ostali tudi drugi slovenski klubi. Že od zgodnjega jutra so bili na savskem bregu mnogi prostovoljci, trenerji in tekmovalci. Tam je bil tudi Jure Jeromen.
Deroči vodotoki in pustošenje narave je v tesni dolini ob potoku v hribih med Ljubnim ob Savinji in Lučami ujeli tudi duhovnika Karla Gržana, kaplana v Lučah in Solčavi. Od sinoči ima znova vsaj telefonsko zvezo, še vedno pa je odrezan od sveta.
Neurja so močno prizadela tudi bančni promet, predvsem pa odpirajo vprašanje, kako bodo šle slovenske banke na roke pri financiranju obnove. Luka Hvalc se je s temi vprašanji odpravil na Združenje bank Slovenije in se pogovarjal z direktorico Stanislavo Zadravec Caprirolo.
Po hudi poplavni ujmi zdaj številna območja v državi ogrožajo plazovi, po informacijah s terena se je v državi v teh dneh sprožilo več kot 1000 plazov.
Donacije BOTER5 in BOTER10, ki bodo v avgustu poslane na številko 1919, bodo v celoti namenjene družinam za saniranje škode po poplavah. V program Botrstvo je trenutno vključenih več kot 6300 otrok iz vse Slovenije, seveda tudi iz močno prizadetih in poplavljenih območij. Pri ZPM Ljubljana Moste Polje, kjer vodijo programe Botrstvo, Veriga dobrih ljudi in še nekaj podobnih za celostno pomoč otrokom, že od začetka poplav pripravljajo različne načine za pomoč tistim, ki jo bodo potrebovali.
Zgornjesavinjska dolina, zlasti predeli v občinah Luče in Solčava, je še vedno odrezana od sveta. Že vse do začetka ujme dogajanje spremlja Gregor Križnik, pomočnik poveljnika Gasilske zveze za Zgornjesavinjsko dolino in operater na številki 112.
Številni ljudje so se v teh dneh znašli v nezavidljivem položaju, izguba imovine in domovanja velja za eno največjih psiholoških stisk pri posamezniku. Povsem normalno je, da se na to odzovemo čustveno intenzivno, normalno pa je lahko tudi, da čustva zatremo in vse sile usmerimo v odpravljanje posledic povodnji, pravi klinična psihologinja Ivna Bulič.
V soboto je bila pot v Zgornjo Savinjsko dolino še vedno zelo omejena, tudi štajerska avtocesta je bila zaradi poplav zaprta. Proti Mozirju sem se tako odpravil mimo Velenja, kjer je bilo še vedno opaziti tudi kar nekaj udeležencev odpovedanega festivala MetalDays. Razmere pred vstopom v Mozirje so bile že kar normalizirane, trgovine so bile odprte, le uničeni avtomobili so nakazovali, da ta cesta vodi v eno izmed osrčij katastrofalne avgustovske ujme. Kmalu je sledila kruta realnost: avtobusna postaja je bila popolnoma v blatu, pogled proti Mozirskemu Gaju pa je razkril vso grozoto, ki jo za seboj pustila Savinja. Poplavljene hiše, odneseni bregovi reke, neskončno število podrtih in odnešenih dreves ter smeti povsod naokoli vse do bližnjih Nazarij. In res je težko verjeti, kar smo videli. Popolnoma poplavljena tovarna malih gospodinjskih aparatov BSH, zalite hiše in uničeni avtomobili, pred razsutim Petrolovim bencinskih servisom je manjkal cel desni pas ceste proti Ljubnem. Glavni most proti središču Nazarij je na srečo zdržal, na njem pa je bilo ogromno debel in dreves. Poveljnik gasilskega društva Nazarje Sebastjan Solar je bil z več kot 30 kolegi že drugi dan praktično vseskozi v akciji, srečal sem ga, ko je pomagal pri črpanju vode iz ene izmed obcestnih stavb. Luka Hvalc te dni poroča s širšega celjskega območja, včerajšnji dan je tako preživel v Nazarjah.
Nazarje. V centru je uničenih 85 odstotkov objektov, pravi Sebastjan Solar, poveljnik gasilcev. Ki jim je tudi zalilo dom in vso opremo. Skupaj z domačini odpravljajo neverjetno katastrofo. Poroča: Luka Hvalc.
Čeprav razmere niso tako kritične kot drugod po državi, so se sirene zaradi poplavljanja Save oglasile tudi v Ljubljani, in sicer na Brodu in v Tacnu ter v Novih Jaršah. Narasla Sava je v kajakaškem centru Tacen uničila vse, so sporočili s Kajakaške zveze Slovenije. Škoda bo ogromna.
Naša terenska ekipa se je prebila tudi do Gorenje vasi in Srednje vasi v Poljanski dolini. Veronika Gnezda in Aleš Smrekar, ki sta se pogovarjala z domačini, sporočata, da za takšne razmere, kjer je na eni strani postošila Sora na drugi strani pa zemeljski plazovi, zmanjka besed.
Ob včerajšnjem silovitem naraščanju Savinje se je ta v Celju v dnevu in pol s 164 centimetrov povzpela na kar 700 centimetrov. Današnji obeti so veliko boljši, zjutraj je reka namreč upadla za dobra dva metra, na 474 centimetrov. Razmere se v Celju še naprej umirjajo, terenske enote so opravile preglede in že odstranjujejo posledice ujme. Evakuacija je preklicana za vsa področja, tako da se lahko prebivalci vrnejo domov, vzpostavljeno bo tudi napajanje z električno energijo in plinom, so sporočili z mestne občine. S celjske občine sicer tudi sporočajo, da je na srečo nepoškodavana ostala večina športnih objektov. Na Letnem kopališču Celje, ki se nahaja v neposredni bližini reke Savinje in potoka Ložnica, jih je le nekaj centimetrov ločilo od poplave, a na srečo se je vse dobro izteklo in ni prišlo do razlitja vode na kopališče. Žal pa je situacija na drsališču v Mestnem parku Celje drugačna. Drsališče je bilo poplavljeno, višina vode na objektu je celo višja kot v poplavah v začetku devetdesetih let. Na srečo so letos uspešno zaključili projekt povišanja transformatorske postaje, ki posledično tokrat ni bila poplavljena. Na drsališču bodo, takoj ko bo možno, pristopili k sanaciji. Prvi ukrep bo sanacija strojnice, temu bo sledilo čiščenje in saniranje nastale škode. Ob tem še informacija, da je utekočinjen amonijak, ki se uporablja pri pripravi ledu, pod nadzorom. Dvorano Zlatorog so že včeraj namenili namestitvi prebivalcev iz evakuiranih področij. Danes pa bo pred dvorano Zlatorog ob 13.00 uri zbor občank in občanov, ki želijo pomagati pri odpravi posledic poplav.
Na terenu v Škofji Loki sta Aleš Smrekar in Veronika Gnezda. Sporočata, da so razmere povsem drugačne kot v petek. Sogovorniki poudarjajo, da se počasi vračajo v stare tirnice, ampak vseeno poudarjajo, da do nekaterih še niso niti prišli.
Poplave so močno prizadele tudi osrednjeslovensko regijo. Še ena deževna noč je v Kamniku, Domžalah, Mengšu in Komendi minila bolj mirno kot včerajšnja, se pa že kažejo razsežnosti poplav, kakršnih domačini ne pomnijo.
Za sobotno hidrološko napoved smo poklicali na Agencijo RS za okolje.
Med najbolj prizadetimi v včerajšnjih poplavah so bili številni kraji v porečju Savinje. V petek popoldne in zvečer se je mimo Celja, kjer so morali evakuirati pet tisoč prebivalcev z območij tik ob reki, Savinja naprej razlivala na širšem območju Laškega, še posebej jo je skupilo središče mesta. Tam je bil tudi naš novinar Luka Hvalc.
Neveljaven email naslov