Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pet izbranih koncertov iz Evroradijskega niza koncertov za veliki teden. Posebni glasbeni dan uvaja redko izvajani oratorij Odrešenikove zadnje besede Louisa Spohra, nadaljuje ga koncert italijanske vokalne glasbe od 16. stoletja do danes v izvedbi zbora Jauna Muzika. Ob 16. uri sledi odloženi prenos Pasijona po Janezu Johanna Sebastiana Bacha iz Amsterdama, ob 18.30 Koncertni zbor Danskega radia uzvočuje francosko vokalno-instrumentalno glasbo, tudi Fauréjev Rekviem v priredbi Davida Hilla, Evroradijsko cvetno nedeljo na Arsu pa pozno zvečer sklepa Zbor Bavarskega radia pod vodstvom Kriste Audere, ki je zasnovala raznolik spored glasbenih del za zbor a cappella, poimenovan Aeternam po delu Bernata Vivancosa.
Pet izbranih koncertov iz Evroradijskega niza koncertov za veliki teden. Posebni glasbeni dan uvaja redko izvajani oratorij Odrešenikove zadnje besede Louisa Spohra, nadaljuje ga koncert italijanske vokalne glasbe od 16. stoletja do danes v izvedbi zbora Jauna Muzika. Ob 16. uri sledi odloženi prenos Pasijona po Janezu Johanna Sebastiana Bacha iz Amsterdama, ob 18.30 Koncertni zbor Danskega radia uzvočuje francosko vokalno-instrumentalno glasbo, tudi Fauréjev Rekviem v priredbi Davida Hilla, Evroradijsko cvetno nedeljo na Arsu pa pozno zvečer sklepa Zbor Bavarskega radia pod vodstvom Kriste Audere, ki je zasnovala raznolik spored glasbenih del za zbor a cappella, poimenovan Aeternam po delu Bernata Vivancosa.
V Mariboru se je končal letošnji Nagib – brez odra, festival sodobne umetnosti in performativnih praks, ki se je že pred leti odrekel festivalski formi. Dogodki so zastavljeni modularno, organizatorje in ustvarjalce pa zanima predvsem skupnostni ustvarjalni proces zaznavanja, preizkušanja, premišljevanja in udejanjanja. Področje sodobnega plesa pri nas kljub več desetletni uspešni zgodovini ni urejeno, ustvarjalci živijo prekarno in si obetajo sprememb od Razvojne strategije za sodobni ples, ki jo je pripravilo Ministrstvo za kulturo.
V Karlovih Varih se začenja že 58. mednarodni filmski festival zapovrstjo, ki bo tokrat med drugim gostil Vigga Mortensena, Stevena Soderbergha, Clivea Owna in druga pomembna imena iz filmskega sveta. Na festivalu bodo letos pokazali kar 136 celovečernih filmov z vsega sveta. V ospredju so glavni tekmovalni program in tekmovalni program Proxima, ki skupaj štejeta 32 filmov, med njimi je kar 15 prvencev, ter tudi filmi že uveljavljenih režiserjev, kot so Mark Cousins, Oleg Sencov, Burak Cevik in drugi. O letošnjem programu se je z umetniškim vodjo festivala v Karlovih Varih, Karlom Ochom, pogovarjala Petra Meterc.
V Cukrarni v Ljubljani želijo z novim programskim projektom sočasnih samostojnih, a hkrati povezanih razstav obiskovalce spodbuditi k sprehajanju skozi vse ravni stavbe. Tak pristop vodi v bolj večplastno izkušnjo, galerija pa se aktivira kot celota. Tokrat se predstavljajo Šejla Kamerić s Popolno tenzijo, Adrian Paci z Valovi in pogledi ter Tobias Putrih z Redom sladkosti.
V Hrastniku se začenja festival delavskega filma Kamerat, edini filmski festival, kjer si je projekcije mogoče ogledati 45 metrov pod površjem, v prostorih nekdanjega rudnika. Skupno bo na festivalskem sporedu več kot 20 dokumentarnih, celovečernih, kratkih in animiranih filmov. Med njimi bo tudi premiera animiranega filma, ki so ga ustvarili otroci. Tudi spremljevalni program festivala delavskega filma Kamerat bo vsebinsko raznolik. Med gosti je ukrajinska umetnica Kristina Solomčak, ki bo ustvarjala stensko poslikavo – mural. Na razstavi fotografij mednarodnega natečaja o delavstvu bodo razglašeni dobitniki medalj. Okrogle mize bodo potekale na teme upora, zelene prihodnosti in pogojev za delo filmskih ustvarjalcev. Med drugim pripravljajo še gledališko delavnico za otroke, pogovore z domačimi in tujimi ustvarjalci, razstavo o Uporništvo v Zasavju in druge vsebine. Festival, ki bo trajal do nedelje, bo odprla glasbena skupina Laibach.
Na Cankarjevem vrhu na Rožniku so že 34. podelili Delovo literarno nagrado kresnik za najboljši roman leta. Prejela jo je Anja Mugerli za roman Pričakovanja, ki skozi zgodbo para, ki se trudi za otroka, pripoveduje o diagnozi neplodnosti in odločanju o oploditvi z biomedicinsko pomočjo ter obenem osvetli pritisk s tem povezanih družbenih pričakovanj, še posebno na žensko telo. Nominirani so bili še Boris Kolar za roman O vinu, kozah in drugih prevarah, Janja Rakuš za Tri barve za eno smrt, Pia Prezelj za Težko vodo in Vlado Žabot za Gral.
V Kranju je te dni vse v znamenju igralcev, saj poteka že četrti Krafft, edini igralski filmski festival v širši regiji. Na sobotni otvoritveni slovesnosti so podelili nagrade dveh stanovskih organizacij, Združenja slovenskih filmskih scenografov, kostumografov in oblikovalcev maske SKOM ter Društva slovenskih avdiovizualnih igralcev DSI, med katerimi izstopata predvsem nagradi za življenjsko delo. Veliko nagrado SKOM je prejela oblikovalka maske Gabirela Fleischman, nagrado Ita Rina za življenjsko delo na področju avdiovizualne umetnosti pa igralka Ivanka Mežan. Rdeča nit strokovnega programa festivala Krafft je presojanje položaja umetnosti in umetnika/igralca na trgu dela, gorenjsko prestolnico pa je obiskalo tudi kar nekaj mednarodnih gostov, med drugim zvezdniki iz priljubljenih turških serij. MojKino Kranj gosti projekcije tekmovalnega in spremljevalnega programa, med katerimi so bili tudi štirje nagrajeni slovenski filmi. Festival se bo sklenil v soboto s podelitvijo posebnih igralskih nagrad zlato jabolko. O tekmovalnem delu programa poroča Gaja Pöschl. Bere Mateja Perpar.
Z Igorjem Palčičem, urednikom filmskega termina na TVSLO1 Film tedna, ki praznuje jubilejnih 50 let, se pogovarjamo o tem, kako da je Film tedna ohranil priljubljenost celih pet desetletij.
Na letošnjem festivalu Bloomsday v Dublinu so glavno nagrado namenili filmu Kino Volta režiserja Martina Turka. Film prek izvirne igrano dokumentarne forme pove zgodbo prvega stalnega kinematografa na Irskem, natančneje v Dublinu. Tega je leta 1909 s pomočno tržaških investitorjev ustanovil slavni pisatelj James Joyce.
Sploh mlajša generacija skupino Laibach pozna predvsem po eksperimentalni in udarni glasbi. A za njihovo svetovno prepoznavnost je v veliki meri zaslužna močna vizualna podoba – na odru, plakatih, v videospotih. Že vse od ustanovitve leta 1980 v Trbovljah pa so zavezani tudi likovni umetnosti. Zdaj se vračajo v ljubljansko galerijo Škuc, kjer so pred desetletji že razstavljali. O razstavi AUSSTELLUNG! LAIBACH KUNST 1980–1984 se je s kuratorko Barbaro Borčić, ki je uredila tudi spremni zbornik, pogovarjal Žiga Bratoš.
V Moderni galeriji v Ljubljani bodo nocoj odprli trienale sodobne umetnosti U3, ki vsaka tri leta prinese pogled izbranega kustosa na sodobno umetniško produkcijo. Kurator tokratne edicije Tevž Logar je izbral naslov Proti toku časa in želi z izbranimi deli razmišljati o času, ki ga živimo. Blizu mi je ideja, da s svojim delovanjem usmerjamo ta čas, pravi Logar o tem, zakaj je v ospredje letošnje edicije trienala postavil čas, kot ga razume Borges, ki ga v svojih zgodbah pogosto opisuje kot nekaj kar je nelinearno, ciklično ali spremenljivo. Čas tako v izbranih delih na razstavi ni razumljen dobesedno. Ob kuratorjevem subjektivnem pogledu pa gre trienalu seveda do neke mere tudi za pregled sodobne aktualne produkcije pri nas. Izhajal je iz tukajšnje produkcije in ni želel vzpostavljati narativov, ki niso lastni prostoru. Iz pregleda umetnosti, ki nastaja pri nas, pa je torej izluščil temo časa. Tako se odpirajo širše teme, kot so biopolitika, okolje, migracije, tehnologija, spomin in nasilje ter vnovično izpraševanje uveljavljenih mehanizmov vladajočih paradigem, na ogled pa so dela, ki so nastala v zadnjih petih letih.
Jurij Souček, angažirani, drzni in ambiciozni gledališki umetnik, ki se je poslovil februarja letos in v spominu ter vizualnih in zvočnih arhivih in na fotografijah zapustil bogato in obširno kulturno dediščino, je del svoje življenjske poti utelesil tudi na papirju. Pri založbi Beletrina je te dni izšla njegova avtobiografija z naslovom Glej ga, Součka. V njej se spominja svojih najbolj rosnih dni, pa poznejših, študentskih, večji del knjige pa obsegajo spomini na gledališka doživetja, sopotnice in sopotnike, vse pisanje pa je tesen preplet intimnega in družbenega, kot življenje sámo. Knjigo Glej ga, Součka predstavlja Petra Tanko. na fotografiji: naslovnica knjige Glej ga, Součka, založba Beletrina 2024, beletrina.si, izsek
Tik pred poletjem je pri Cankarjevi založbi izšlo pet novih del, med njimi tudi dva izvirna romana. Romaneskni prvenec Nihče nikogar ne spozna Katarine Gomboc Čeh identitetna vprašanja študentke Maše prepleta z razklanostjo slovenske družbe, delo Povej, napisala bom, drugi roman pisateljice Ive L. Novak, ki se odvija v času pandemije koronavirusa, pa v središče postavlja vprašanje materinstva in drugih vlog, ki jih ženskam pripisuje družba.
V Novem mestu so danes predstavili nov javni sistem za izposojo e-knjig, Cobiss Ela, ki bo nadomestil Biblos. Tega je lastnica, založba Beletrina za splošne knjižnice ugasnila 1. junija, torej si njihovi člani dobrih štirinajst dni e-knjig niso mogli izposoditi. V novo platformo je vključenih vseh 58 splošnih knjižnic, NUK, UKM in tri zamejske knjižnice. Od danes si člani slovenskih splošnih knjižnic ponovno lahko izposojajo e-knjige, in sicer ob pomoči nove javne platforme Cobiss Ela, ki je nastala na pobudo Združenja splošnih knjižnic, ob podpori ministrstva za kulturo in v sodelovanju z Institutom informacijskih znanosti Izum. V primerjavi z Biblosom gre zdaj za javni sistem, ki prinaša večjo demokratičnost, pravi Luka Blažič, direktor Knjižnice Mirana Jarca Novo mesto, ki koordinira projekt. Platforma bo za knjižnice ugodnejša in naj bi jim tako ostalo več sredstev za nakup knjig. Predsednik Združenja splošnih knjižnic Matej Strgaršek ocenjuje, da bo izposoja e-knjig porasla. V prvih urah delovanja so zabeležili 500 izposoj, trenutno je na voljo okoli 2000 naslovov, izbiro bodo še širili ter sčasoma priključili tudi šolske in druge knjižnice. Knjige bomo lahko brali na računalnikih in mobilnih napravah ter bralnikih, ki podpirajo novejše različice operacijskega sistema Android. Platforma deluje na nekdanjih Biblosovih bralnikih Inkbook, ne pa na priljubljenem bralniku Kobo, ki ga je Biblos nekdaj omogočal. To je med uporabniki sprožilo nekaj nezadovoljstva, a naj bi po besedah Blažiča do novega leta predvidoma delovali tudi ti.
Da se bliža poletje nas je širom po Sloveniji opominjala 22. Poletna muzejska noč, ki je med 18. uro in polnočjo vabila v muzeje, galerije in druge kulturne ustanove, pa tudi na razne koncerte, pripovedovalske nastope in delavnice. Pripravlja jo Skupnost muzejev Slovenije, koordinirata pa Posavski muzej Brežice in Muzej športa.
V ljubljanskem parku Tivoli se bo v sredo, 19. junija, začel 13. festival radikalnih teles Spider. Kritično pronicljivi mednarodni umetniški festival, ki v Slovenijo pripelje najaktualnejša imena evropske sodobno-plesne scene, bo v treh dneh skupno ponudil 27 dogodkov, poleg plesnih predstav in performansov se obetajo še filmske projekcije ter t. i. radikalni pogovori o perečih družbenih temah. Festival letos poteka z geslom Brneči algoritmi jate.
V Velenju so ob zaključku 23. izvedbe literarnega festivala Lirikonfest podelili tri nagrade in plaketo. Osrednjo festivalsko nagrado velenjica – čaša nesmrtnosti sta za vrhunski desetletni pesniški opus prejela Borut Gombač in Matej Krajnc, Pretnarjevo nagrado so podelili Miranu Košuti za pomemben prispevek pri slovensko-italijanskem čezmejnem povezovanju in uveljavljanju slovenske literature ter jezika v italijanskem kulturnem prostoru, nagrado krilata želva za najboljši literarni potopis je dobil Marjan Rajšp, Lirikonov zlát, plaketo za najboljše festivalske prevode novejše poezije, pa so si razdelili Klemen Pisk, Špela Sevšek Šramel in Miha Kragelj.
Kranj bo teden dni v znamenju Kranjskega igralskega filmskega festivala Krafft, ki povezuje film in filmsko igro. Tokrat bo gostil številne igralce iz tujine, tudi iz Turčije, ki jim bodo namenili osrednjo pozornost. Turčija je za ZDA in Veliko Britanijo največji izvoznik serij.
V Moderni galeriji v Ljubljani že potekajo priprave na 10. trienale sodobne umetnosti U3, ki ga bodo tam odprli 21.6. Kustos Tevž Logar je tokratno edicijo naslovil Proti toku časa, na ogled pa so umetniška dela, ki so nastala v zadnjih petih letih, z njimi pa želi podati tudi neposreden odsev današnjega časa. Tako se odpirajo teme kot so biopolitika, okolje, migracije, tehnologija, spomin in nasilje ter prevpraševanje uveljavljenih mehanizmov vladajočih paradigem. Razstava seveda predstavlja tudi določen vpogled v aktualno produkcijo sodobne umetnosti pri nas, več pa v pogovoru s Tevžem Logarjem.
Ob 8. juniju, Trubarjevem dnevu, smo se spraševali, kako pomemben je slovenski jezik za narod in vsakega posameznika, ki mu pripada? Osrednjo vlogo so kot vsako leto imeli nagrajeni sodobni slovenski avtorice in avtorji - Ajda Bračič, Miriam Drev, Blaž Božič, Jernej Županič, Andrej Predin in Ksenija Šešerko. Posebno vlogo pri omenjenem vprašanju pa imajo seveda mladi in na samem dogodku so s svojimi spisi nastopili tudi učenki in učenec z osnovne šole Velike Lašče: Živa Purkart, Maks Pečnik in Neža Špehar. Scenarist mag. Matej Krajnc, režiser Alen Jelen, glasbena opremljevalka Darja Hlavka Godina, voditelja Maja Moll in Igor Velše, tonska mojstra Matjaž Miklič, Urban Gruden, tonska asistenta Jože Lap, Gašper Vodlan, urednik prenosa Matej Juh, urednica uredništva za kulturo Maja Žvokelj. Produkcija 2024.
Neveljaven email naslov