Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kateri stereotipi o njem so samo stereotipi in nič več ter zakaj brati našega največjega pisatelja?
Lani, ob obletnici Cankarjeve smrti, je izšlo več zanimivih del o avtorju romana Hiša Marije Pomočnice, med njimi tudi album Ivan Cankar, literarni revolucionar. Pri albumu so sodelovali Aljoša Harlamov, Irena Novak Popov, Jožica Čeh Steger, Mateja Pezdirc Bartol in Alojzija Zupan Sosič.
Tri soavtorice izmed naštetih: Irena Novak Popov, Mateja Pezdirc Bartol in Alojzija Zupan Sosič, bodo v oddaji pojasnile, zakaj si Ivan Cankar zasluži oznako literarni revolucionar, in če bo čas dopuščal, kateri stereotipi o njem so samo stereotipi in nič več ter zakaj brati našega največjega pisatelja. Slišali bomo tudi kratko izjavo Jožice Čeh Steger o pisateljevih črticah.
834 epizod
Pozornost posvečamo predvsem humanistiki, katere plasti nam približajo priznani strokovnjaki. Največkrat gre za vrhunske profesorje, filozofe, intelektualce ali znanstvenike. Poglobljeno predstavljamo in reflektiramo pester nabor znanih ter manj znanih humanističnih vsebin z namenom popularizacije in razmisleka o svetu in družbi.
Kateri stereotipi o njem so samo stereotipi in nič več ter zakaj brati našega največjega pisatelja?
Lani, ob obletnici Cankarjeve smrti, je izšlo več zanimivih del o avtorju romana Hiša Marije Pomočnice, med njimi tudi album Ivan Cankar, literarni revolucionar. Pri albumu so sodelovali Aljoša Harlamov, Irena Novak Popov, Jožica Čeh Steger, Mateja Pezdirc Bartol in Alojzija Zupan Sosič.
Tri soavtorice izmed naštetih: Irena Novak Popov, Mateja Pezdirc Bartol in Alojzija Zupan Sosič, bodo v oddaji pojasnile, zakaj si Ivan Cankar zasluži oznako literarni revolucionar, in če bo čas dopuščal, kateri stereotipi o njem so samo stereotipi in nič več ter zakaj brati našega največjega pisatelja. Slišali bomo tudi kratko izjavo Jožice Čeh Steger o pisateljevih črticah.
Zadnji mesec v letu, december, skoraj po pravilu povezujemo s samimi pozitivnimi atributi – z veseljem, čarobnostjo, prazničnostjo, srečo ... Govoriti o čem drugem, recimo o osamljenosti, žalosti, tesnobi ali nezadovoljstvu se zdi domala neprimerno, pa čeprav se različne stiske številnih ljudi prav v tem času izrazito stopnjujejo. V središču tokratne oddaje Ars humana je prav zato – tesnoba. Osvetlili jo bomo nekoliko drugače, namreč z vidika ustvarjalcev, natančneje: pisateljev. Gostji v studiu sta pisateljica in prevajalka Dijana Matković in Ana Pepelnik, pesnica in prevajalka; Ana Pepelnik je tudi pevka, Dijana Matković pa publicistka in urednica – tudi urednica in idejna avtorica knjige Antologija tesnobe, za katero je svoja razmišljanja o tesnobi prispevalo 14 avtorjev, med njimi tudi Ana Pepelnik. Z njima se pogovarja Tina Kozin.
Letos mineva sto let od smrti Franca Jožefa, cesarja, ki je vladal Habsburški monarhiji kar oseminšestdeset let, več kot katerikoli vladar v novejši zgodovini. Njegove politične odločitve so zaznamovale ne le potek slovenske zgodovine, temveč celotno politično dogajanje v Evropi v drugi polovici 19. in v začetku 20. stoletja. Ob koncu svojega življenja je, spomnimo, monarhijo zapletel v prvo svetovno vojno. V oddaji, v kateri sodelujeta dr. Andrej Rahten in dr. Peter Vodopivec, pretresamo tako njegove politične odločitve kot tudi njegovo zanimivo osebnost. Oddajo je pripravil Gregor Podlogar.
Letošnjega 9. novembra je minilo 78 let od t.i. kristalne noči. V Mestni knjižnici Kranj so v organizaciji Prešernovega gledališča s priložnostnim pogovorom obeležili Mednarodni dan boja proti fašizmu in antisemitizmu. Kako je kristalna noč v tistem času zarezala v življenje in kako odmeva še po vseh teh letih, sta z zgodovinskega vidika osvetlila dr. Oto Luthar (ZRC SAZU), z antropološkega pa dr. Irena Šumi (Fakulteta za socialno delo); o dogodkih pa so razmišljali tudi ustvarjalci predstave Helverjeva noč, ki je bila povod za razgovor. Oddajo je pripravil Alen Jelen.
Teatrologinja dr. Bogomila Kravos je napisala vrsto znanstvenih del o zgodovini slovenskega gledališča v Trstu v časovnem razponu od leta 1850 pa do danes. V pogovoru z Markom Goljo je predstavila vsaj kanec njegove bogate zgodovine, nakazala pa je tudi vzroke za krizo Slovenskega stalnega gledališča v Trstu. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: Šabec
Irski filozof Richard Kearney v svoji knjigi O zgodbah – imamo jo v slovenskem prevodu Andreja E. Skubica – zapiše: »Pripovedovanje zgodb je za človeški rod nekaj tako temeljnega kot uživanje hrane. Pravzaprav še bolj, kajti če nas hrana zgolj ohranja pri življenju, so šele zgodbe tiste, zaradi katerih je življenje vredno živeti. Zaradi njih naše bivanje postane človeško.« Človeška potreba po pripovedi je skozi čas dobila obliko izjemno različnih žanrov, ki so bodisi zgodovinski, fikcijski, stvarni; na pripovedih so se utemeljevali narodi – in se še vedno, po drugi strani pa je pripoved tista, ki nas lahko ozdravi – ali pa zgolj zabava. O knjigi in zgodbah v oddaji spregovori dr. Andrej Blatnik, avtor spremne besede h knjigi in tudi pisatelj.
Češka pisateljica, dramatičarka in scenaristka Radka Denemarkova (roj. 1968) je eden najprodornejših glasov sodobne češke književnosti. Njeno pisanje je pronicljivo v svoji občutljivosti, hkrati pa neomajno odločno in družbeno kritično. Kot pravi, v svojih romanih rada odpira teme, ki so v zahodni civilizaciji ali v okvirih določenega naroda še vedno tabu; všeč ji je, če privleče kakšnega okostnjaka iz omare in se ga literarno loti tako, da bralcu zlezo pod kožo in se ga dotakne. Z Radko Denemarkovo se je o njenem opusu pogovarjala Maja Žvokelj. Vabljeni k poslušanju!
Slikar Francis Bacon je nekoč dejal: “Slikarstvo se mora (danes) dokopati do nečesa globljega.” Ali je imel prav, kaj se s sliko dogaja danes in kje je njena prihodnost se je Aleksandra Saška Gruden pogovarjala s slikarjem in rednim profesorjem za risanje in slikanje na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje Univerze v Ljubljani Tugom Šušnikom.
Filozof Marko Uršič je pred kratkim objavil sklepno knjigo celostne tetralogije Štirje časi. Njen naslov je Zima, četrti čas, preludij: O sencah, v njej pa avtor večplastno in celostno analizira pojav senc, ki jih ne razume zgolj fizikalno, ampak zelo široko, tudi kot holograme in v duhu platonistične tradicije kot duše. Predvsem pa se avtor ne ujame v past samozadostnega filozofiranja, ampak razmišlja o temi v različnih zgodovinskih, geografskih prostorih in v duhovnih tradicijah, pa tudi kot poznavalec umetnosti, esejist in pisatelj. Z Markom Uršičem se je pogovarjal Marko Golja. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: Napovednik.com, Cankarjev dom
V Ars humani smo govorili o tragični ljubezni med Veroniko Deseniško in Friderikom II. Celjskim kot motivom v slovenski književnosti, ki temelji na zgodovinsko izpričanih dejstvih. S sogovorniki prav na dan Veronikine smrti razkrivajo nova spoznanja o najlepši in najbolj usodni ljubezenski zgodbi na Slovenskem in z zanimivimi dognanji osvetljujejo zgodovinska ozadja, pomembna za našo identiteto in samozavest. V oddaji so sodelovali p. dr. Karel Gržan, profesor Franc Kralj in pisatelj Ivan Sivec. Pogovor je vodil vodi Marjan Kovačevič Beltram.
Ko Un je najpomembnejši sodobni južnokorejski pesnik, čigar ime se pojavlja med kandidati za Nobelovo nagrado za literaturo. Poleg poezije, ki je v jedru njegovega ustvarjanja, piše romane, eseje in razprave. Danes umirjeni in modri 83-letni gospod ima za sabo osupljivo življenjsko pot. Večkrat je nad sabo dvignil roko; večkrat je bil zaprt in mučen; in vendar se ni vdal. Po korejski vojni se je prelevil v budističnega meniha, potem v aktivista in govornika ljudstva. Zadnja desetletja je zagovornik združitve Korej. Slovenijo je obiskal kot častni gost festivala Dnevi poezije in vina. V pogovoru za oddajo Ars humana je spregovoril tudi o tem, zakaj se pesnik ne prebuja ob zori. Vabljeni k poslušanju! Fotografija: Ko Un na Ptuju; Avtor: Matej Pušnik, 2016
Letos mineva 130 let od rojstva treh velikanov slovenske umetnostne zgodovine: Izidorja Cankarja, Vojeslava Moleta in Franceta Steleta. Z dr. Matejem Klemenčičem in dr. Andrejem Smrekarjem smo osvetlili leta, ko je stroka postavljala svoje znanstvene temelje, se sprehodili skozi njeno zgodovino in razmišljali o izzivih, ki so pred njo.
Pesnik, esejist, dramatik in prevajalec Veno Taufer je nedavno objavil zajetno, skoraj osemsto strani obsežno knjigo zbranih pesniških zbirk z dodatkom novih pesmi z naslovom Telemahovi komentarji. Izid knjige je bil povod za pogovor Marka Golje z enim izmed vodilnih slovenskih modernističnih pesnikov. Zato ne preseneča, da sta se pogovarjala predvsem o poeziji, je pa pesnik povedal tudi marsikaj o sebi, prebral pa je tudi pesem Evropa, domá. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj.
"Zakaj knjiga o ljubezni?" se v izhodišču svoje razprave O ljubezni vpraša italijanski filozof Umberto Galimberti. Odgovor se glasi: ker je ljubezen v dobi tehnike dobila povsem drugačno obliko. V dobi, ki je razbila vse družbene vezi, je po Galimbertiju ljubezen bolj kot odnos do drugega postala krčeviti kult osebnega doživljanja, pač v duhu prenapetega individualizma, ki nam ga neprestano privzgaja naša kultura, za katero je drugi le sredstvo za rast lastne osebnosti. O tem in drugih vidikih ljubezni se ob Galimbertijevi knjigi pogovarjamo z njenim prevajalcem Matejem Venierjem.
"Rad bi napisal pesem, ki se je ne bi dalo razložiti in želel bi, da je bralec očaran nad njeno zaprtostjo," pravi Vlada Urošević, makedonski pesnik, pisatelj, prevajalec, literarni zgodovinar in teoretik, ki se je nedavno mudil na Ptuju, kjer je bil častni gost festivala Dnevi poezije in vina. Urošević - v Sloveniji ga poznamo tudi kot avtorja romana Divja liga - je med osrednjimi predstavniki makedonske literarne fantastike, za oddajo Ars humana pa je spregovoril predvsem o svojem razumevanju poezije.
Tokratno Ars humano namenjamo pisateljici in filozofinji Simone de Beauvoir, ki se je rodila leta 1908 v Parizu. Bibliografija, ki jo je zapustila, je zelo pestra: pisala je filozofska dela, romane, eseje, pisma in avtobiografijo, v zgodovino pa se je zapisala kot utemeljiteljica sodobnega feminizma. K temu je pripomoglo njeno monumentalno delo Drugi spol, filozofska refleksija in hkrati zgodovinska analiza ženskega duha. Letos, ko je minilo trideset let od smrti Simone de Beauvoir, smo oddajo Ars humana posvetili njeni misli, ki smo se je dotaknili v pogovoru z Evo D. Bahovec in Andrino Tonkli Komel.
Poljsko-britanski sociolog Zygmunt Bauman je ob nedavnem obisku Slovenije v pogovoru z Urbanom Tarmanom spregovoril o vlogi sociologije v sodobni družbi. V svojem razmišljanju se ni izognil niti aktualni begunski krizi, ki jo je razložil z zgodbo antičnega basnopisca Ezopa.
Umetniške prakse niso osrednji predmet preučevanja filozofije; kadar ta seže na polje umetnosti, se najpogosteje ukvarja s splošnimi vprašanji estetike. Ta trditev pa ne drži v primeru enega najvplivnejših filozofov sodobnega časa Jacquesa Ranciera, ki v času, ko so zaradi pereča političnega dogajanja umetniške prakse odrinjene iz središča pozornosti, posebno pozornost namenja prav preučevanju konkretnih primerov iz sveta umetnosti. Njegovemu razmišljanju smo preteklo leto v okviru mednarodne konference Estetski režim umetnosti: Razseđnosti Rancierove teorije lahko prisluhnili tudi v Ljubljani. Takrat smo z njim posneli pogovor, ki mu lahko prisluhnete v oddaji.
Barok, evropski zgodovinski in umetnostni slog, je nekakšen odsev zmage nad reformacijo, baročna umetnost tudi odziv na protestantizem. V določenih elementih se je opiral tudi na renesanso, predvsem pri upodabljanju človeškega telesa in pri uporabi elementov v arhitekturi. V baroku sta umetnost in krščanstvo ustvarila pomemben del kulture in duhovnosti, ki ju poznamo danes na zahodu. Kako se to odraža na evropskih in slovenskih tleh, bomo v oddaji Ars humana razpravljali s profesorico za umetnostno zgodovino, doktorico Metodo Kemperl in z Vlasto Kramperšek iz Muzeja baroka v Šmarju pri Jelšah. Oddajo je pripravil Marko Rozman.
"Ne zavedamo se, da literatura in humanistična znanja, da kultura in izobrazba sestavljajo idealno plodovno tekočino, v kateri se lahko silovito razvijajo ideje o demokraciji, svobodi, pravičnosti, laičnosti, pravici do kritike, strpnosti, solidarnosti in splošnem dobru," v knjigi Koristnost nekoristnega zapiše italijanski filozof, strokovnjak za renesanso Nuccio Ordine. Pogovor z njim, ki mu lahko prisluhnete v oddaji, je nastal prav ob izidu omenjene knjige. Avtor oddaje: Goran Tenze
2. avgusta 1944 ponoči so nacisti v taborišču Auschwitz-Birkenau v plinskih celicah umorili več tisoč Romov in Sintov. Ob obletnici tragičnega dogodka bomo v oddaji Ars humana predvajali pogovor o genocidu nad evropskimi Romi. Pogovor je bil premierno na programu 21. julija leta 2014 v živo, v njem pa so sodelovali raziskovalka na področju varstva človekovih pravic in manjšin dr. Vera Klopčič, predsednik Zveze Romov Slovenije in podpredsednik Evropske romske Zveze Jožek Hôrvat Muc, dolgoletni svetovalec v Pomurskem muzeju mag. Franc Kuzmič in dr. Marjan Toš, takratni direktor Centra judovske kulturne dediščine Sinagoga Maribor. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj.
Neveljaven email naslov