Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Razbijalka sistema, Resnica, Obtožujem!
Še do nedelje lahko v Ljubljani, v Mariboru, Novem Mestu in Celju obiščete 30. Ljubljanski mednarodni filmski festival.
Eden od vrhuncev festivala je uvrščen v tekmovalno sekcijo Perspektive – osrednji lik Razbijalke sistema je devetletna Benni, deklica s tako hudo vedenjsko motnjo, da se je otepajo celo vzgojne ustanove. Scenaristka in režiserka Nora Fingscheidt:
»Če majhni otroci postanejo zelo agresivni, to pomeni, da v njihovem življenju nekaj ni v redu. Obstajajo tudi otroci, ki se odzovejo bolj introvertirano in postanejo depresivni, drugi pa – odvisno od naravnanosti in tega, koliko energije premorejo – postanejo agresivni.«
Deklica v filmu hrepeni po tem, da bi znova zaživela s svojo mamo ter bratcem in sestrico, vendar zaradi izbruhov besa vedno znova pristane v vzgojnih zavodih. Tam se sreča z Michom, za katerega se zdi, da jo bo morda celo uspel socializirati, vendar njena vihrava narava znova opravi svoje. Vizualno in zvočno izviren film bi prav lahko izzvenel samo kot študija primera problematičnega otroka, vendar je šla Nora Fingscheidt v zasnovi filma precej dlje: mala Benni je neprisiljeno oblikovana metafora človekove narave, ki je zmožna bliskovitih, nerazumnih prehodov iz navideznega mira in običajne podobe v najrazličnejše oblike skrajnosti. Hkrati je film tankočuten portret pomena družinskih vezi, odlikuje pa ga tudi čustveno pretresljiva, vendar zelo dobro odmerjena igra prav vseh nastopajočih.
Razbijalka sistema, Resnica, Obtožujem!
Še do nedelje lahko v Ljubljani, v Mariboru, Novem Mestu in Celju obiščete 30. Ljubljanski mednarodni filmski festival.
Eden od vrhuncev festivala je uvrščen v tekmovalno sekcijo Perspektive – osrednji lik Razbijalke sistema je devetletna Benni, deklica s tako hudo vedenjsko motnjo, da se je otepajo celo vzgojne ustanove. Scenaristka in režiserka Nora Fingscheidt:
»Če majhni otroci postanejo zelo agresivni, to pomeni, da v njihovem življenju nekaj ni v redu. Obstajajo tudi otroci, ki se odzovejo bolj introvertirano in postanejo depresivni, drugi pa – odvisno od naravnanosti in tega, koliko energije premorejo – postanejo agresivni.«
Deklica v filmu hrepeni po tem, da bi znova zaživela s svojo mamo ter bratcem in sestrico, vendar zaradi izbruhov besa vedno znova pristane v vzgojnih zavodih. Tam se sreča z Michom, za katerega se zdi, da jo bo morda celo uspel socializirati, vendar njena vihrava narava znova opravi svoje. Vizualno in zvočno izviren film bi prav lahko izzvenel samo kot študija primera problematičnega otroka, vendar je šla Nora Fingscheidt v zasnovi filma precej dlje: mala Benni je neprisiljeno oblikovana metafora človekove narave, ki je zmožna bliskovitih, nerazumnih prehodov iz navideznega mira in običajne podobe v najrazličnejše oblike skrajnosti. Hkrati je film tankočuten portret pomena družinskih vezi, odlikuje pa ga tudi čustveno pretresljiva, vendar zelo dobro odmerjena igra prav vseh nastopajočih.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Mariborsko dvorišče se v štirih letnih časih zvrsti na slikarskih podobah Roka Predina. Njegov pogled z višine razkrije prebivalce v sodobni urbani krajini, pri čemer se naslanja na starejšo tradicijo Breuglovih motivov družabnega življenja ali Canalettovih beneških vedut. Mariborčan se z razstavo v Kiblinem razstavišču artKIT prvič predstavlja v svojem mestu, z rastavljenimi deli pa se naslanja na svoje spomine iz otroštva.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Po Cankarju in Reformatorjih v stripu je pri Škrateljcu, zavodu za kulturo, izobraževanje in šport, izšel še strip Pod svobodnim soncem. Eno izmed največjih slovenskih knjig, ki jo je Fran Saleški Finžgar napisal pred več kot 100 leti, sta v stripovsko obliko prelevila Damijan Stepančič in Goran Vojnovič. Strip ni zgolj preslikava literarne klasike, ki je v knjižni obliki prvič izšla leta 1912, od takrat pa imela 40 različnih ponatisov oz. izdaj. Po besedah ilustratorja Damijana Stepančiča gre za avtonomen izdelek, ki se ga lahko bere samostojno, hkrati pa ohranja večino dogajanja in likov iz romana. Preleviti epsko zgodbo v strip, ki deluje v 21. stoletju, je bil torej velik izziv, Stepančič in Vojnović pa sta se ga lotila skoraj na filmski način, pravi avtor priredbe Goran Vojnović. V stripu je veliko prostora namenjenega akciji, bojem in odnosom med liki, bralce pa nagovarja v jeziku, ki je preplet modernega in Finžgarjevega jezika, za njegovo aktualnost pa poskrbi že sama zgodba. Cilji založnika so, da bi Pod svobodnim soncem v prihodnosti zaživel tudi kot gledališka predstava in celo animirani film, januarja pa v Cankarjevem domu načrtujejo tudi razstavo ilustracij.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Na čem je mogoče danes graditi politične spremembe? Ali je lahko jeza njihov sprožilec? Varufakis zavrača jezo kot osrednje gonilo sprememb, saj vodi v fašizem, lahko pa jo preusmerimo v premislek in kolektivno odločanje. Glede upanja pravi, da ga je potrebno ločiti od optimizma. Sam ni optimist, je pa upajoč človek. V pogovoru smo se osredotočili še na politične trende na levici in na njegovo razmišljanje, da smo vstopili v dobo tehnološkega fevdalizma. Ekonomist in nekdanji minister za finance v vladi Sirize v Grčiji je prišel v Ljubljano na povabilo festivala Indigo. Sinoči je na njem sodeloval v pogovoru, ki ga je vodil filozof Slavoj Žižek. Foto: Reuters.
Neveljaven email naslov