Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Psihološka freska prepovedane ljubezni.
Po kritiško odlično sprejetem knjižnem prvencu Ane Schnabl, zbirki kratkih zgodb Razvezani, za katero je avtorica prejela tudi nagrado za prvenec, je pred nekaj dnevi pri Beletrini izšel njen roman Mojstrovina. V tem nadaljuje s poglabljanjem v psihološke ustroje likov, ki postanejo motor fabule, kar je bilo značilno že za njene kratke zgodbe. Avtorica v romanu izriše usodno srečanje med urednico in pisateljem, na ozadju pa začrta tudi družbeno-politične koordinate osemdesetih let prejšnjega stoletja. O romanu Mojstrovina se je z Ano Schnabl pogovarjala Maja Žvokelj.
Psihološka freska prepovedane ljubezni.
Po kritiško odlično sprejetem knjižnem prvencu Ane Schnabl, zbirki kratkih zgodb Razvezani, za katero je avtorica prejela tudi nagrado za prvenec, je pred nekaj dnevi pri Beletrini izšel njen roman Mojstrovina. V tem nadaljuje s poglabljanjem v psihološke ustroje likov, ki postanejo motor fabule, kar je bilo značilno že za njene kratke zgodbe. Avtorica v romanu izriše usodno srečanje med urednico in pisateljem, na ozadju pa začrta tudi družbeno-politične koordinate osemdesetih let prejšnjega stoletja. O romanu Mojstrovina se je z Ano Schnabl pogovarjala Maja Žvokelj.
V oddaji Glasba 20. stoletja bomo poslušali glasbo Hansa Wernerja Henzeja in Luciana Beria. Oba sodita med skladatelje, ki so se upirali zakoreninjenim omejitvam posameznih kompozicijskih usmeritev, in ki so predvsem iskali osebni glasbeni izraz, osvobojen zunanjih pritiskov. V oddaji bomo poslušali Simfonijo št. 4 Hansa Wernerja Henzeja in Ljudske pesmi Luciana Beria.
Iščemo najboljšo kratko zgodbo! Svoje besedilo nam pošljite do 8. junija 2021
Vsebine Programa Ars
V tokratni oddaji bomo spoznali glasbene estetike treh skladateljev, ki so delovali v polju glasbenega modernizma, vendar pa so do glasbenih idej pristopali povsem različno. Mauricio Kagel je glasbo povezoval z gledališčem, filmom, pogosto pa je prestopal tudi čez meje gledališča absurda. Pierre Boulez je glasbo dojemal kot umetnost pretanjenih zvočnih struktur, podkrepljenih z intelektualno vsebino, György Ligeti pa je deloval kot tenkočutni zvočni umetnik, ki je do glasbenih idejo prihajal prek sluha samega.
Vsebine Programa Ars
Neveljaven email naslov