Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ulrike Lunacek je v petek odstopila z mesta avstrijske državne sekretarke za kulturo in umetnost.
V Avstriji je v petek, 15. 05., koronakriza odnesla avstrijsko državno sekretarko za kulturo in umetnost Ulrike Lunacek. Gre za prvi opaznejši odstop znotraj avstrijske vlade koalicije za časa koronakrize. Z Dunaja poroča Gregor Podlogar.
Na novinarski konferenci, na kateri naj bi avstrijska vlada predstavila rahljanje ukrepov na področju kulture in dodatno pomoč kulturnikom, je Ulrile Lunacek nenapovedano podala zgolj odstopno izjavo. Dvainšestdeset letna političarka z dolgoletnimi izkušnjami iz vrst Zelenih, ki so – spomnimo – v vladi skupaj z Ljudsko stranko Sebastiana Kurza, je izpostavila, da je bil pritisk s strani kulturnic oziroma kulturnikov prevelik. Ta teden je sicer vodja Zelenih in podkancler Werner Kogler predstavil paket pomoči v višini 700 milijonov evrov. To je bil očiten poskus umiritve kulturne scene. A se to ni zgodilo: kritike se niso zmanjšale. »Zato sem prišla do zaključka, da bom odstopila s položaja,« je dejala Lunackova in dodala:
»Odstopam prostor nekomu drugemu, za katerega upam, da bo lahko dosegel več.«
V Avstriji njen odstop precej odmeva, odzivi pa gredo v smer, da ni bila dorasla funkciji, ki jo je opravljala, saj ni nikoli delovala na področju kulture, da ni imela politične podpore in da je njen odstop pravzaprav pokazal, da gre za strukturni problem pri pomoči države umetnikom in kulturnim institucijam v času koronakrize. Oglasil pa se je tudi avstrijski predsednik Alexander Van der Bellen in poudaril, da imata kultura in umetnost vrednost sami po sebi, a imata hkrati tudi gospodarski pomen.
Predstavniki avstrijske kulturne scene so že podali predloge za naslednico, o favoritki govori tudi podkancler Kogler, ki izpostavlja, da bo naslednica Lunackovi zagotovo ženska.
Ulrike Lunacek je v petek odstopila z mesta avstrijske državne sekretarke za kulturo in umetnost.
V Avstriji je v petek, 15. 05., koronakriza odnesla avstrijsko državno sekretarko za kulturo in umetnost Ulrike Lunacek. Gre za prvi opaznejši odstop znotraj avstrijske vlade koalicije za časa koronakrize. Z Dunaja poroča Gregor Podlogar.
Na novinarski konferenci, na kateri naj bi avstrijska vlada predstavila rahljanje ukrepov na področju kulture in dodatno pomoč kulturnikom, je Ulrile Lunacek nenapovedano podala zgolj odstopno izjavo. Dvainšestdeset letna političarka z dolgoletnimi izkušnjami iz vrst Zelenih, ki so – spomnimo – v vladi skupaj z Ljudsko stranko Sebastiana Kurza, je izpostavila, da je bil pritisk s strani kulturnic oziroma kulturnikov prevelik. Ta teden je sicer vodja Zelenih in podkancler Werner Kogler predstavil paket pomoči v višini 700 milijonov evrov. To je bil očiten poskus umiritve kulturne scene. A se to ni zgodilo: kritike se niso zmanjšale. »Zato sem prišla do zaključka, da bom odstopila s položaja,« je dejala Lunackova in dodala:
»Odstopam prostor nekomu drugemu, za katerega upam, da bo lahko dosegel več.«
V Avstriji njen odstop precej odmeva, odzivi pa gredo v smer, da ni bila dorasla funkciji, ki jo je opravljala, saj ni nikoli delovala na področju kulture, da ni imela politične podpore in da je njen odstop pravzaprav pokazal, da gre za strukturni problem pri pomoči države umetnikom in kulturnim institucijam v času koronakrize. Oglasil pa se je tudi avstrijski predsednik Alexander Van der Bellen in poudaril, da imata kultura in umetnost vrednost sami po sebi, a imata hkrati tudi gospodarski pomen.
Predstavniki avstrijske kulturne scene so že podali predloge za naslednico, o favoritki govori tudi podkancler Kogler, ki izpostavlja, da bo naslednica Lunackovi zagotovo ženska.
Včeraj je v 94. letu umrl skladatelj Jakob Jež. Uveljavil se je v šestdesetih kot del mlade modernistične skladateljske skupine Pro musica viva. Sledil je novemu v glasbi; v svojih kantatah, kot so Do fraig amors, Brižinski spomeniki ali Pogled zvezd je raziskal neobičajne vokalne in instrumentalne tehnike, a v tej glasbi vendarle presune predvsem vtis arhaičnega, bistro navezovanje na zgodovinska besedila in radovedna igra z zvokom. Ježa je neizmerno navdihoval človeški glas, pa tudi poezija, ki jo je uglasbil v številnih samospevih in zborih. Ko je raziskoval zapuščino skladatelja Marija Kogoja, je prišel na Gradež pri Turjaku in si tam ob gozdu ustvaril dom. Glasba Jakoba Ježa je pogosto tudi ustvarjalno čudenje nad naravo. Slovenska glasba je izgubila skladatelja s samosvojim, subtilnim ustvarjalnim dotikom in prijazno, skromno ter vsekakor veliko osebnost.
V Ukrajini zdaj divja vojna zaradi odločitve ruskega vodstva, da v to državo pošlje vojsko. Ukrajina ima dolgo, večkrat tudi tragično zgodovino od Kijevske Rusije v 9. stoletju do danes. Prebivalci te, po verski pripadnosti večinoma pravoslavne, dežele so se dolgo borili za emancipacijo svojega jezika in kulture v ruskem imperiju. O zgodovini Ukrajine kulture govori predavatelj na Teološki fakulteti v Ljubljani in raziskovalec na Katoliškem institutu dr. Simon Malmenvall. Oddajo je pripravil Tomaž Gerden.
Vsebine Programa Ars
"Ukrajinsko-poljska meja predstavlja vrata v Evropo za tiste, ki bežijo in tiste, ki se vračajo," pripoveduje litovski novinar Nikodem Szczygłowski, ki tam budno spremlja dogajanje. Piše in objavlja v poljščini in litovščini, prevaja tudi iz slovenščine in ukrajinščine. Je dobitnik nagrade za novinarske dosežke ministrstva za kulturo Republike Litve. Z njim se je pogovarjal Blaž Mazi.
Kulturni sektor je v izrednih razmerah deloval od marca 2020, pred kratkim pa so se sprostili skorajda vsi protikovidni ukrepi razen mask, prezračevanja in razkuževanja rok. Kakšne so izkušnje kulturnih ustanov z vračanjem obiskovalcev, kako poteka okrevanje kulture in kateri ukrepi bi ga lahko pospešili, so danes dopoldne razpravljali člani Nacionalnega sveta za kulturo. S sloganom Nazaj h kulturi in premislekom o vseslovenski pobudi skušajo združiti prizadevanja za ponoven obisk kulturnih prireditev. Blaž Mazi
Vsebine Programa Ars
Sredino sejo Odbora za kulturo v Državnem zboru je zaznamovala obstrukcija. Predsednica odbora Violeta Tomič je morala prositi prisotne poslance, da so za nekaj trenutkov poklicali nekaj odsotnih kolegov na glasovanje o tem, da bodo o sklepih seje kasneje glasovali dopisno. Seja je bila sicer sklicana zaradi odtegnitve financiranja večim nevladnim organizacijam, problematike razpisne politike Ministrstva za kulturo in delovanja razpisnih komisij. Blaž Mazi
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Pri Mladinski knjigi so letošnjo stoto obletnico rojstva pisateljice Ele Peroci zaznamovali z novo zbirko njenih pravljic. Med pravljicami je šest legendarnih slikanic, ki so s svojo podobo zaznamovale številne generacije otrok in odraslih. Tri zgodbe pa so ilustrirane na novo. Zbirka tako vključuje klasike sodobne slovenske pravljice, kot so: ''Moj dežnik je lahko balon'', ''Hišica iz kock'', ''Nina v čudežni deželi'', ''Muca copatarica'' in druge. Ilustrirali so jih izvrstni slovenski ilustratorji Marlenka Stupica, Lidija Osterc, Jelka Reichman, Ančka Gošnik Godec in Anka Luger Peroci.
Neveljaven email naslov