Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Martin Turk, režiser in soscenarist filma Ne pozabi dihati, ki je na 23. FSF prejel vesno za najboljši igrani celovečerec.
V nedeljo se je s podelitvijo vesen, najvišjih nacionalnih priznanj na področju filmske umetnosti, sklenil 23. Festival slovenskega filma. Program je bil letos okrnjen, zato v petih kategorijah vesen niso podelili, saj ni bilo filma, ki bi ponudil tisto, kar nagrada opisuje, je v imenu strokovne žirije zapisal njen predsednik Matic Majcen. Katere nagrade pa so podelili? Vesno za najboljši dokumentarec in nagrado društva slovenskih filmskih publicistov Fipresci je prejel film Antigona – kako si upamo! Janija Severja. Vesno je prejel tudi Miloš Kalusek, montažer Antigone. Za vlogo Kreona v Antigoni je bil z vesno za najboljšo moško vlogo nagrajen Primož Bezjak, medtem ko vesne za glavno žensko vlogo niso podelili, prav tako kot jih niso podelili v kategorijah režije, scenarija in maske.
S tremi vesnami in kritiško nagrado je po številu priznanj najuspešnejši film 23. FSF-ja Antigona – kako si upamo! Pogovoru z avtorjem filma Janijem Severjem lahko prisluhnete v oddaji Ars humana: V kakšnem stanju je slovenski film?
Čeprav žirija ni podelila vesne za najboljši film, je vendarle namenila nagrado za najboljši igrani celovečerec filmu Ne pozabi dihati, ki je bil nagrajen še za najboljšo fotografijo Radislava Jovanova. Urban Tarman se je pogovarjal z režiserjem in soscenaristom filma Martinom Turkom in ga vprašal, kako v spremenjenih okoliščinah, v katerih je potekal Festival slovenskega filma, sprejema nagradi.
Martin Turk, režiser in soscenarist filma Ne pozabi dihati, ki je na 23. FSF prejel vesno za najboljši igrani celovečerec.
V nedeljo se je s podelitvijo vesen, najvišjih nacionalnih priznanj na področju filmske umetnosti, sklenil 23. Festival slovenskega filma. Program je bil letos okrnjen, zato v petih kategorijah vesen niso podelili, saj ni bilo filma, ki bi ponudil tisto, kar nagrada opisuje, je v imenu strokovne žirije zapisal njen predsednik Matic Majcen. Katere nagrade pa so podelili? Vesno za najboljši dokumentarec in nagrado društva slovenskih filmskih publicistov Fipresci je prejel film Antigona – kako si upamo! Janija Severja. Vesno je prejel tudi Miloš Kalusek, montažer Antigone. Za vlogo Kreona v Antigoni je bil z vesno za najboljšo moško vlogo nagrajen Primož Bezjak, medtem ko vesne za glavno žensko vlogo niso podelili, prav tako kot jih niso podelili v kategorijah režije, scenarija in maske.
S tremi vesnami in kritiško nagrado je po številu priznanj najuspešnejši film 23. FSF-ja Antigona – kako si upamo! Pogovoru z avtorjem filma Janijem Severjem lahko prisluhnete v oddaji Ars humana: V kakšnem stanju je slovenski film?
Čeprav žirija ni podelila vesne za najboljši film, je vendarle namenila nagrado za najboljši igrani celovečerec filmu Ne pozabi dihati, ki je bil nagrajen še za najboljšo fotografijo Radislava Jovanova. Urban Tarman se je pogovarjal z režiserjem in soscenaristom filma Martinom Turkom in ga vprašal, kako v spremenjenih okoliščinah, v katerih je potekal Festival slovenskega filma, sprejema nagradi.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Mariborsko dvorišče se v štirih letnih časih zvrsti na slikarskih podobah Roka Predina. Njegov pogled z višine razkrije prebivalce v sodobni urbani krajini, pri čemer se naslanja na starejšo tradicijo Breuglovih motivov družabnega življenja ali Canalettovih beneških vedut. Mariborčan se z razstavo v Kiblinem razstavišču artKIT prvič predstavlja v svojem mestu, z rastavljenimi deli pa se naslanja na svoje spomine iz otroštva.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Po Cankarju in Reformatorjih v stripu je pri Škrateljcu, zavodu za kulturo, izobraževanje in šport, izšel še strip Pod svobodnim soncem. Eno izmed največjih slovenskih knjig, ki jo je Fran Saleški Finžgar napisal pred več kot 100 leti, sta v stripovsko obliko prelevila Damijan Stepančič in Goran Vojnovič. Strip ni zgolj preslikava literarne klasike, ki je v knjižni obliki prvič izšla leta 1912, od takrat pa imela 40 različnih ponatisov oz. izdaj. Po besedah ilustratorja Damijana Stepančiča gre za avtonomen izdelek, ki se ga lahko bere samostojno, hkrati pa ohranja večino dogajanja in likov iz romana. Preleviti epsko zgodbo v strip, ki deluje v 21. stoletju, je bil torej velik izziv, Stepančič in Vojnović pa sta se ga lotila skoraj na filmski način, pravi avtor priredbe Goran Vojnović. V stripu je veliko prostora namenjenega akciji, bojem in odnosom med liki, bralce pa nagovarja v jeziku, ki je preplet modernega in Finžgarjevega jezika, za njegovo aktualnost pa poskrbi že sama zgodba. Cilji založnika so, da bi Pod svobodnim soncem v prihodnosti zaživel tudi kot gledališka predstava in celo animirani film, januarja pa v Cankarjevem domu načrtujejo tudi razstavo ilustracij.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Na čem je mogoče danes graditi politične spremembe? Ali je lahko jeza njihov sprožilec? Varufakis zavrača jezo kot osrednje gonilo sprememb, saj vodi v fašizem, lahko pa jo preusmerimo v premislek in kolektivno odločanje. Glede upanja pravi, da ga je potrebno ločiti od optimizma. Sam ni optimist, je pa upajoč človek. V pogovoru smo se osredotočili še na politične trende na levici in na njegovo razmišljanje, da smo vstopili v dobo tehnološkega fevdalizma. Ekonomist in nekdanji minister za finance v vladi Sirize v Grčiji je prišel v Ljubljano na povabilo festivala Indigo. Sinoči je na njem sodeloval v pogovoru, ki ga je vodil filozof Slavoj Žižek. Foto: Reuters.
Neveljaven email naslov