Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Potem, ko je ministrstvo za kulturo sporočilo, da želi izseliti nevladne organizacije z Metelkove 6, so se vrstila ugibanja za kaj naj bi ministrstvo potrebovalo prostore. Minister za kulturo Vasko Simoniti je v državnem zboru povedal, da na tem naslovu načrtujejo prostore za prirodoslovni muzej. Takšno rešitev za prostorsko stisko prirodoslovnega muzeja naj bi videli že njegovi predhodniki, zato so v tej luči pripravljeni tudi načrti prenove. Minister je še povedal, da bodo skušali nevladnikom z njihovim sodelovanjem zagotoviti nadomestne prostore. Opozicija dvomi v ugoden razplet nastale situacije, saj se ministrstvo projekta ni lotilo na pravi način.
Minister za kulturo Vasko Simoniti na Odboru za kulturo Državnega zbora
Potem ko je ministrstvo za kulturo sporočilo, da želi izseliti nevladne organizacije iz stavbe v Metelkovi ulici številka 6, so se začela vrstiti ugibanja, za kaj naj bi ministrstvo potrebovalo tamkajšnje prostore.
Minister za kulturo Vasko Simoniti je v državnem zboru sinoči prvič povedal, da na tem naslovu načrtujejo prostore za prirodoslovni muzej. Tako rešitev za prostorsko stisko prirodoslovnega muzeja naj bi imeli že njegovi predhodniki, zato so v tej luči pripravljeni tudi načrti prenove. Minister je še povedal, da bodo skušali nevladnikom z njihovim sodelovanjem zagotoviti nadomestne prostore.
Minister je nastopil ob koncu seje. Nataša Sukič iz poslanske skupine Levica je še izrazila dvom, da bi se predlog lahko razpletel ugodno, saj se je ministrstvo projekta lotilo na neprimeren način. Poslanci so nato sprejeli sklep, s katerim so ministrstvo za kulturo in vlado pozvali, naj vsem upravičenim najemnikom in uporabnikom Metelkove 6 v sodelovanju z vsemi deležniki v Ljubljani koordinirata zagotovitev nadomestnih prostorov do 1. junija 2021.
Pred njegovim nastopom pa so predlagatelji seje stopili v bran nevladnikom in opozorili, da se vrhunske ustvarjalce ne sme metati na cesto brez zagotovitve nadomestnih prostorov, še posebej ne v času epidemije. Nevladniki so izpostavili svoje delo in poudarili, da je ravno zaradi njihovih prizadevanj stavba na Metelkovi 6 v lasti ministrstva za kulturo.
Državna sekretarka na ministrstvu za kulturo Ignacija Fridl Jarc je na seji navedla pravne predpise, po katerih nevladne organizacije ne morejo več bivati na naslovu Metelkova 6. Poudarila je, da jim ministrstvo ni dolžno zagotavljati prostorov, je pa to dolžno javnim zavodom, in ob tem navedla prostorsko stisko prirodoslovnega muzeja, ki so ga že predhodni ministri videli na tem naslovu.
Predhodni ministri nevladnikov niso metali na cesto, pa je na seji odbora za kulturo poudarila poslanka Levice Nataša Sukič in sekretarkine pravne interpretacije zavrnila kot zmotne. Ob tem je večkrat tudi poudarila kakovost delovanja nevladnikov na Metelkovi in predvsem neprimeren čas za začetek postopkov izselitve.
"Sploh ne razumem, zakaj ste dali takšen rok – tri mesece – sredi najhujše epidemije, sredi zime. Naj se v vlažne kleti odvlečejo vsi ti arhivi in knjige? Ste bili v kakšni knjižnici tam notri, ste si pogledali, koliko je tam neprecenljivega bogastva," je sekretarko naslovila Sukičeva.
Kot prva je med nevladniki z Metelkove na seji spregovorila Eva Rohrman iz Foruma Ljubljana. Dejala je, da je ravno zaradi njihove zasedbe in večletnega boja leta 1994 Metelkova prešla v last ministrstva za kulturo. "In zato so danes tu muzeji, zato je danes tu tudi Metelkova 6," je poudarila Rohrmanova.
Takratna vlada Janeza Drnovška je Metelkovo tako namenila alternativni in neodvisni kulturi.
Potem, ko je ministrstvo za kulturo sporočilo, da želi izseliti nevladne organizacije z Metelkove 6, so se vrstila ugibanja za kaj naj bi ministrstvo potrebovalo prostore. Minister za kulturo Vasko Simoniti je v državnem zboru povedal, da na tem naslovu načrtujejo prostore za prirodoslovni muzej. Takšno rešitev za prostorsko stisko prirodoslovnega muzeja naj bi videli že njegovi predhodniki, zato so v tej luči pripravljeni tudi načrti prenove. Minister je še povedal, da bodo skušali nevladnikom z njihovim sodelovanjem zagotoviti nadomestne prostore. Opozicija dvomi v ugoden razplet nastale situacije, saj se ministrstvo projekta ni lotilo na pravi način.
Minister za kulturo Vasko Simoniti na Odboru za kulturo Državnega zbora
Potem ko je ministrstvo za kulturo sporočilo, da želi izseliti nevladne organizacije iz stavbe v Metelkovi ulici številka 6, so se začela vrstiti ugibanja, za kaj naj bi ministrstvo potrebovalo tamkajšnje prostore.
Minister za kulturo Vasko Simoniti je v državnem zboru sinoči prvič povedal, da na tem naslovu načrtujejo prostore za prirodoslovni muzej. Tako rešitev za prostorsko stisko prirodoslovnega muzeja naj bi imeli že njegovi predhodniki, zato so v tej luči pripravljeni tudi načrti prenove. Minister je še povedal, da bodo skušali nevladnikom z njihovim sodelovanjem zagotoviti nadomestne prostore.
Minister je nastopil ob koncu seje. Nataša Sukič iz poslanske skupine Levica je še izrazila dvom, da bi se predlog lahko razpletel ugodno, saj se je ministrstvo projekta lotilo na neprimeren način. Poslanci so nato sprejeli sklep, s katerim so ministrstvo za kulturo in vlado pozvali, naj vsem upravičenim najemnikom in uporabnikom Metelkove 6 v sodelovanju z vsemi deležniki v Ljubljani koordinirata zagotovitev nadomestnih prostorov do 1. junija 2021.
Pred njegovim nastopom pa so predlagatelji seje stopili v bran nevladnikom in opozorili, da se vrhunske ustvarjalce ne sme metati na cesto brez zagotovitve nadomestnih prostorov, še posebej ne v času epidemije. Nevladniki so izpostavili svoje delo in poudarili, da je ravno zaradi njihovih prizadevanj stavba na Metelkovi 6 v lasti ministrstva za kulturo.
Državna sekretarka na ministrstvu za kulturo Ignacija Fridl Jarc je na seji navedla pravne predpise, po katerih nevladne organizacije ne morejo več bivati na naslovu Metelkova 6. Poudarila je, da jim ministrstvo ni dolžno zagotavljati prostorov, je pa to dolžno javnim zavodom, in ob tem navedla prostorsko stisko prirodoslovnega muzeja, ki so ga že predhodni ministri videli na tem naslovu.
Predhodni ministri nevladnikov niso metali na cesto, pa je na seji odbora za kulturo poudarila poslanka Levice Nataša Sukič in sekretarkine pravne interpretacije zavrnila kot zmotne. Ob tem je večkrat tudi poudarila kakovost delovanja nevladnikov na Metelkovi in predvsem neprimeren čas za začetek postopkov izselitve.
"Sploh ne razumem, zakaj ste dali takšen rok – tri mesece – sredi najhujše epidemije, sredi zime. Naj se v vlažne kleti odvlečejo vsi ti arhivi in knjige? Ste bili v kakšni knjižnici tam notri, ste si pogledali, koliko je tam neprecenljivega bogastva," je sekretarko naslovila Sukičeva.
Kot prva je med nevladniki z Metelkove na seji spregovorila Eva Rohrman iz Foruma Ljubljana. Dejala je, da je ravno zaradi njihove zasedbe in večletnega boja leta 1994 Metelkova prešla v last ministrstva za kulturo. "In zato so danes tu muzeji, zato je danes tu tudi Metelkova 6," je poudarila Rohrmanova.
Takratna vlada Janeza Drnovška je Metelkovo tako namenila alternativni in neodvisni kulturi.
Včeraj je v 94. letu umrl skladatelj Jakob Jež. Uveljavil se je v šestdesetih kot del mlade modernistične skladateljske skupine Pro musica viva. Sledil je novemu v glasbi; v svojih kantatah, kot so Do fraig amors, Brižinski spomeniki ali Pogled zvezd je raziskal neobičajne vokalne in instrumentalne tehnike, a v tej glasbi vendarle presune predvsem vtis arhaičnega, bistro navezovanje na zgodovinska besedila in radovedna igra z zvokom. Ježa je neizmerno navdihoval človeški glas, pa tudi poezija, ki jo je uglasbil v številnih samospevih in zborih. Ko je raziskoval zapuščino skladatelja Marija Kogoja, je prišel na Gradež pri Turjaku in si tam ob gozdu ustvaril dom. Glasba Jakoba Ježa je pogosto tudi ustvarjalno čudenje nad naravo. Slovenska glasba je izgubila skladatelja s samosvojim, subtilnim ustvarjalnim dotikom in prijazno, skromno ter vsekakor veliko osebnost.
V Ukrajini zdaj divja vojna zaradi odločitve ruskega vodstva, da v to državo pošlje vojsko. Ukrajina ima dolgo, večkrat tudi tragično zgodovino od Kijevske Rusije v 9. stoletju do danes. Prebivalci te, po verski pripadnosti večinoma pravoslavne, dežele so se dolgo borili za emancipacijo svojega jezika in kulture v ruskem imperiju. O zgodovini Ukrajine kulture govori predavatelj na Teološki fakulteti v Ljubljani in raziskovalec na Katoliškem institutu dr. Simon Malmenvall. Oddajo je pripravil Tomaž Gerden.
Vsebine Programa Ars
"Ukrajinsko-poljska meja predstavlja vrata v Evropo za tiste, ki bežijo in tiste, ki se vračajo," pripoveduje litovski novinar Nikodem Szczygłowski, ki tam budno spremlja dogajanje. Piše in objavlja v poljščini in litovščini, prevaja tudi iz slovenščine in ukrajinščine. Je dobitnik nagrade za novinarske dosežke ministrstva za kulturo Republike Litve. Z njim se je pogovarjal Blaž Mazi.
Kulturni sektor je v izrednih razmerah deloval od marca 2020, pred kratkim pa so se sprostili skorajda vsi protikovidni ukrepi razen mask, prezračevanja in razkuževanja rok. Kakšne so izkušnje kulturnih ustanov z vračanjem obiskovalcev, kako poteka okrevanje kulture in kateri ukrepi bi ga lahko pospešili, so danes dopoldne razpravljali člani Nacionalnega sveta za kulturo. S sloganom Nazaj h kulturi in premislekom o vseslovenski pobudi skušajo združiti prizadevanja za ponoven obisk kulturnih prireditev. Blaž Mazi
Vsebine Programa Ars
Sredino sejo Odbora za kulturo v Državnem zboru je zaznamovala obstrukcija. Predsednica odbora Violeta Tomič je morala prositi prisotne poslance, da so za nekaj trenutkov poklicali nekaj odsotnih kolegov na glasovanje o tem, da bodo o sklepih seje kasneje glasovali dopisno. Seja je bila sicer sklicana zaradi odtegnitve financiranja večim nevladnim organizacijam, problematike razpisne politike Ministrstva za kulturo in delovanja razpisnih komisij. Blaž Mazi
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Pri Mladinski knjigi so letošnjo stoto obletnico rojstva pisateljice Ele Peroci zaznamovali z novo zbirko njenih pravljic. Med pravljicami je šest legendarnih slikanic, ki so s svojo podobo zaznamovale številne generacije otrok in odraslih. Tri zgodbe pa so ilustrirane na novo. Zbirka tako vključuje klasike sodobne slovenske pravljice, kot so: ''Moj dežnik je lahko balon'', ''Hišica iz kock'', ''Nina v čudežni deželi'', ''Muca copatarica'' in druge. Ilustrirali so jih izvrstni slovenski ilustratorji Marlenka Stupica, Lidija Osterc, Jelka Reichman, Ančka Gošnik Godec in Anka Luger Peroci.
Neveljaven email naslov