Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Poslušajte neposredni prenos koncerta iz 69. Festivala Ljubljana
Martha Argerich po prvem ljubljanskem nastopu leta 2016 zdaj pri nas postaja že stalna gostja. Če smo jo doslej poslušali zgolj s tujimi orkestri, pa je današnja priložnost posebna prav zato, ker jo bomo slišali igrati z Orkestrom Slovenske filharmonije, ki mu bo dirigiral Charles Dutoit.
Četrtek, 15. 7. 2021
Neposredni prenos: Pianistka Marta Argerich z orkestrom Slovenske filharmonije pod vodstvom Charlesa Dutoit
Pianistko Dutoit pozna že iz petdesetih let prejšnjega stoletja, skupaj sta preigrala na stotine koncertov po vsem svetu, bila sta poročena in imela hčer … Dutoit pravi, da jo smatra za eno izmed najbolj prominentnih pianistk vseh časov, njen glasbeni instinkt in občutek za klavirsko zvočnost je dih jemajoč, pravi, da bi njeno igranje prepoznal tudi na starem pianinu. Četudi bo letos stara 80 let, Dutoit trdi, da klavir še vedno igra kot najstnica. In to pravi za oba – sta v dobri formi, kljub svojim ne več tako rosnim letom.
Argerich bo igrala sloviti tretji klavirski koncert Prokofjeva, dirigent pa bo s Filharmoniki poustvaril še Ognjemet ter Pomladno obredje Igorja Stravinskega – sploh za glasbo slednjega Dutoit slovi kot specialist. Glede na vse navedeno in štiri odigrane koncerte se nam torej bržkone obeta glasbe poln večer z uigranim orkestrom, ki bo po dolgem času stopil na oder Gallusove dvorane v polni zasedbi. Nekaj vstopnic je še na voljo, večer pa bo prek radijskih valov od 21h prenašal tudi naš tretji program.
Poslušajte neposredni prenos koncerta iz 69. Festivala Ljubljana
Martha Argerich po prvem ljubljanskem nastopu leta 2016 zdaj pri nas postaja že stalna gostja. Če smo jo doslej poslušali zgolj s tujimi orkestri, pa je današnja priložnost posebna prav zato, ker jo bomo slišali igrati z Orkestrom Slovenske filharmonije, ki mu bo dirigiral Charles Dutoit.
Četrtek, 15. 7. 2021
Neposredni prenos: Pianistka Marta Argerich z orkestrom Slovenske filharmonije pod vodstvom Charlesa Dutoit
Pianistko Dutoit pozna že iz petdesetih let prejšnjega stoletja, skupaj sta preigrala na stotine koncertov po vsem svetu, bila sta poročena in imela hčer … Dutoit pravi, da jo smatra za eno izmed najbolj prominentnih pianistk vseh časov, njen glasbeni instinkt in občutek za klavirsko zvočnost je dih jemajoč, pravi, da bi njeno igranje prepoznal tudi na starem pianinu. Četudi bo letos stara 80 let, Dutoit trdi, da klavir še vedno igra kot najstnica. In to pravi za oba – sta v dobri formi, kljub svojim ne več tako rosnim letom.
Argerich bo igrala sloviti tretji klavirski koncert Prokofjeva, dirigent pa bo s Filharmoniki poustvaril še Ognjemet ter Pomladno obredje Igorja Stravinskega – sploh za glasbo slednjega Dutoit slovi kot specialist. Glede na vse navedeno in štiri odigrane koncerte se nam torej bržkone obeta glasbe poln večer z uigranim orkestrom, ki bo po dolgem času stopil na oder Gallusove dvorane v polni zasedbi. Nekaj vstopnic je še na voljo, večer pa bo prek radijskih valov od 21h prenašal tudi naš tretji program.
V oddaji Glasba 20. stoletja bomo poslušali glasbo Hansa Wernerja Henzeja in Luciana Beria. Oba sodita med skladatelje, ki so se upirali zakoreninjenim omejitvam posameznih kompozicijskih usmeritev, in ki so predvsem iskali osebni glasbeni izraz, osvobojen zunanjih pritiskov. V oddaji bomo poslušali Simfonijo št. 4 Hansa Wernerja Henzeja in Ljudske pesmi Luciana Beria.
Iščemo najboljšo kratko zgodbo! Svoje besedilo nam pošljite do 8. junija 2021
Vsebine Programa Ars
V tokratni oddaji bomo spoznali glasbene estetike treh skladateljev, ki so delovali v polju glasbenega modernizma, vendar pa so do glasbenih idej pristopali povsem različno. Mauricio Kagel je glasbo povezoval z gledališčem, filmom, pogosto pa je prestopal tudi čez meje gledališča absurda. Pierre Boulez je glasbo dojemal kot umetnost pretanjenih zvočnih struktur, podkrepljenih z intelektualno vsebino, György Ligeti pa je deloval kot tenkočutni zvočni umetnik, ki je do glasbenih idejo prihajal prek sluha samega.
Vsebine Programa Ars
Neveljaven email naslov