Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Poslušajte neposredni prenos koncerta iz 69. Festivala Ljubljana
Martha Argerich po prvem ljubljanskem nastopu leta 2016 zdaj pri nas postaja že stalna gostja. Če smo jo doslej poslušali zgolj s tujimi orkestri, pa je današnja priložnost posebna prav zato, ker jo bomo slišali igrati z Orkestrom Slovenske filharmonije, ki mu bo dirigiral Charles Dutoit.
Četrtek, 15. 7. 2021
Neposredni prenos: Pianistka Marta Argerich z orkestrom Slovenske filharmonije pod vodstvom Charlesa Dutoit
Pianistko Dutoit pozna že iz petdesetih let prejšnjega stoletja, skupaj sta preigrala na stotine koncertov po vsem svetu, bila sta poročena in imela hčer … Dutoit pravi, da jo smatra za eno izmed najbolj prominentnih pianistk vseh časov, njen glasbeni instinkt in občutek za klavirsko zvočnost je dih jemajoč, pravi, da bi njeno igranje prepoznal tudi na starem pianinu. Četudi bo letos stara 80 let, Dutoit trdi, da klavir še vedno igra kot najstnica. In to pravi za oba – sta v dobri formi, kljub svojim ne več tako rosnim letom.
Argerich bo igrala sloviti tretji klavirski koncert Prokofjeva, dirigent pa bo s Filharmoniki poustvaril še Ognjemet ter Pomladno obredje Igorja Stravinskega – sploh za glasbo slednjega Dutoit slovi kot specialist. Glede na vse navedeno in štiri odigrane koncerte se nam torej bržkone obeta glasbe poln večer z uigranim orkestrom, ki bo po dolgem času stopil na oder Gallusove dvorane v polni zasedbi. Nekaj vstopnic je še na voljo, večer pa bo prek radijskih valov od 21h prenašal tudi naš tretji program.
Poslušajte neposredni prenos koncerta iz 69. Festivala Ljubljana
Martha Argerich po prvem ljubljanskem nastopu leta 2016 zdaj pri nas postaja že stalna gostja. Če smo jo doslej poslušali zgolj s tujimi orkestri, pa je današnja priložnost posebna prav zato, ker jo bomo slišali igrati z Orkestrom Slovenske filharmonije, ki mu bo dirigiral Charles Dutoit.
Četrtek, 15. 7. 2021
Neposredni prenos: Pianistka Marta Argerich z orkestrom Slovenske filharmonije pod vodstvom Charlesa Dutoit
Pianistko Dutoit pozna že iz petdesetih let prejšnjega stoletja, skupaj sta preigrala na stotine koncertov po vsem svetu, bila sta poročena in imela hčer … Dutoit pravi, da jo smatra za eno izmed najbolj prominentnih pianistk vseh časov, njen glasbeni instinkt in občutek za klavirsko zvočnost je dih jemajoč, pravi, da bi njeno igranje prepoznal tudi na starem pianinu. Četudi bo letos stara 80 let, Dutoit trdi, da klavir še vedno igra kot najstnica. In to pravi za oba – sta v dobri formi, kljub svojim ne več tako rosnim letom.
Argerich bo igrala sloviti tretji klavirski koncert Prokofjeva, dirigent pa bo s Filharmoniki poustvaril še Ognjemet ter Pomladno obredje Igorja Stravinskega – sploh za glasbo slednjega Dutoit slovi kot specialist. Glede na vse navedeno in štiri odigrane koncerte se nam torej bržkone obeta glasbe poln večer z uigranim orkestrom, ki bo po dolgem času stopil na oder Gallusove dvorane v polni zasedbi. Nekaj vstopnic je še na voljo, večer pa bo prek radijskih valov od 21h prenašal tudi naš tretji program.
Vrata so odprle tudi nekatere splošne knjižnice in knjigarne. Odpiranje knjižnic bo potekalo v treh korakih. Najprej so se odprle osrednje knjižnice, kjer je mogoče vračilo in izposoja gradiva, nekoliko kasneje pridejo na vrsto tudi manjše enote, zadnji pa se bodo na pot odpravili bibliobusi. Trenutno so odprte knjigarne, ki niso večje od štiristo kvadratnih metrov.
»Glasbene strukture se občutno dlje in bolj stabilno ohranjajo kot druge kognitivne strukture, tako lahko v stiku z glasbo nastanejo t. i. oaze spominjanja, občutenja identitete in jaza ter občutek lastne vrednosti – prav to deluje kot protiutež izgubi jaza in sveta.« Neizpodbitno je dejstvo, da glasba vpliva na čustvovanje in spomin, zato je tako zelo močno orodje pri delu z osebami z demenco v knjigi UP, Glasbena terapija z osebami z demenco zapiše glasbena terapevtka Mihaela Kavčič, ki bo govorila tudi o tem, kako glasba in v terapevtskem procesu glasbena terapija vzpostavi možnost, da človeka z demenco lahko srečamo na način, ki mu omogoča doživljanje celovitosti, kulturno in čustveno bivanje v vsakdanu. »Z glasbo se lahko povežemo. Z glasbo si lahko pomagamo.« Spoštovane, spoštovani, veseli smo, da lahko oddajo snujemo tudi v dialogu z vami in se vam zahvaljujemo za vaše komentarje, pisma in izpolnjene ankete. Pišete nam lahko na ars@rtvslo.si, z nami delite glasbeno željo in z njo povezan spomin, pa tudi svoja druga razmišljanja ob oddaji, predloge, vprašanja. Povezava do ankete je dostopna na www.1ka.si/a/273192 Na fotografiji: Skupinska glasbena terapija v domu starejših, Mihaela Kavčič (osebni arhiv)
V svet glasbe iz časa Vaše mladosti nas bo z glasbenimi spomini popeljal zdravnik specialist nevropediater Igor Mihael Ravnik. Govorili pa bomo tudi o pomenu avdio-emotivnega kanala za razvoj človeka, o doživljanju glasbe v svetu, ki je prevladujoče usidran v vizualnem, o prostem času, ki ga je polnila lastna ustvarjalnost in tudi o tem, kako pomembno je igrati skupaj. Delati skupaj. Ustvarjati skupaj. Raziskovati skupaj. Spoštovane, spoštovani, veseli smo, da lahko oddajo snujemo tudi v dialogu z vami in se vam zahvaljujemo za vaše komentarje, pisma in izpolnjene ankete. Pišete nam lahko na ars@rtvslo.si, z nami delite glasbeno željo in z njo povezan spomin, pa tudi svoja druga razmišljanja ob oddaji, veseli smo vaših predlogov in vprašanj. Povezava do ankete je dostopna na www.1ka.si/a/273192
V tokratnem koncertu je Domen Marinčič izbral nekatera ohranjena dela francoskih skladateljev 17. stoletja za violo da gamba brez spremljave. Skladbe Hotmana, Dubuissona, Sainte-Colomba in de Machyja so nastajale dolgo pred dobro znanimi Bachovimi mojstrovinami za violino ali violončelo brez spremljave, a pričajo o visoki glasbeni in tehnični ravni nekdanjih glasbenikov. Domen Domen Marinčič igra izvirno violo da gamba, ki je nastala okrog leta 1740 v Leipzigu in je delo enega vodilnih nemških goslarjev Johanna Christiana Hoffmanna. Mnoge izmed njegovih basovskih viol da gamba so pozneje predelali v violončele in v igralnem stanju jih je danes le šest ali sedem. Sedemstrunsko violo da gamba na nocojšnem koncertu so restavrirali pred tridesetimi leti. Ohranila se je brez izvirnega vratu in je imela nekoč morda le šest strun, a je znano, da je Hoffmann svojim instrumentom včasih tudi naknadno dodajal sedmo struno.
»Z glasbo si lahko pomagamo. Z glasbo se lahko povežemo.« Po telefonski zvezi bo z nami zdravnik specialist nevropediater Igor M. Ravnik. Pogovor bo tekel o glasbi v medicini in glasbi v življenju, z glasbenimi spomini nas bo popeljal v čas svojega otroštva, mladosti, nekoliko tudi v zrelo dobo, v čas Vaše mladosti, mladosti naših staršev, dedkov in babic.
»Z glasbo si lahko pomagamo. Z glasbo se lahko povežemo.« Naše potovanje v svet glasbe iz časa Vaše mladosti, mladosti naših staršev, dedkov in babic bomo začeli z glasbenimi željami in glasbenimi spomini, ki ste jih v preteklem tednu delili z nami.
V času družbene izolacije morajo ustvarjalci na določenih področjih umetnosti še posebej skrbeti za psihofizično kondicijo, samozaposleni kulturni delavci in s. p.-ji pa so na preizkušnji glede kondicije preživetja. Mnoge vsebine so se res preselile na splet in postale brezplačne. Niso pa zastonj, ustvarjalci in njihove družine namreč tudi morajo preživeti. Država je z interventnim zakonom uredila pravico do izredne pomoči v obliki mesečnega temeljnega dohodka in oprostitve plačila prispevkov za samozaposlene kulturne ustvarjalce, v drugem paketu pomoči pa naj bi upoštevala tudi popravke, ki so jih predlagali v Društvu Asociacija in v drugih kulturnih organizacijah. Med drugim se februar ukinja kot referenčni mesec za izračun upada dohodka, do temeljnega dohodka pa so upravičeni tudi delno samozaposleni.
Neveljaven email naslov