Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Gipssy, fusion, free … jazz na koncertih v živo
Po lanski ediciji festivala v kombinaciji spletnih in koncertov pred občinstvom bo letošnji 62. Jazz festival Ljubljana v celoti potekal živo in tako po besedah organizatorjev nadaljeval prekinjeno gradnjo glasbene skupnosti, ki preverja in pretaka nove zamisli. Približno mesec dni pozneje kot običajno bo od danes do sobote ponudil 25 koncertov predvsem domačih, a tudi znanih tujih glasbenikov. Ob pregledu letošnjega programa se hitro pokaže povezava z lansko, močno prilagojeno izvedbo festivala – glasbenike, ki so lani zaigrali v spletnih koncertih sta programska vodja Bogdan Benigar in Edin Zubčević ponudila še v pravi koncertni obliki in poskrbela za njihov pravi stik z občinstvom.
Iz lanskih načrtov se je umaknila zlasti mednarodna udeležba. Nekaj največjih imen letos vendarle prihaja v Ljubljano, pri tem izstopajo basist Avishai Cohen s triom in vrsta newyorških glasbenikov iz kroga Johna Zorna, ki smo jih slišali denimo tudi na jubilejnem 60. festivalu. Poleg koncertov v dvoranah program ponuja predvsem brezplačne nastope na prostem, v parku ob Cankarjevem domu. Bogdan Benigar ugotavlja, da je bila poteza širitve festivala v park izpred več let pomembna tako za trenutne pogoje, kot za širšo vizijo festivala in jazza v mestu.
V zelenem okolju bomo tako na primer poslušali – danes avtorski gipsy jazz zasedbe Momento Cigano, jutri fusion večje zasedbe P'Jays, v petek ognjevit freejazz septeta Oholo, v soboto pa soulovski zvok zasedbe Generator. Festival, ki ponuja tudi film o legendarnem saksofonistu Charlesu Lloydu ali pa sobotni koncert za otroke zaključuje letošnji nagrajenec JSKD za življenjsko delo Zlatko Kaučič.
Gipssy, fusion, free … jazz na koncertih v živo
Po lanski ediciji festivala v kombinaciji spletnih in koncertov pred občinstvom bo letošnji 62. Jazz festival Ljubljana v celoti potekal živo in tako po besedah organizatorjev nadaljeval prekinjeno gradnjo glasbene skupnosti, ki preverja in pretaka nove zamisli. Približno mesec dni pozneje kot običajno bo od danes do sobote ponudil 25 koncertov predvsem domačih, a tudi znanih tujih glasbenikov. Ob pregledu letošnjega programa se hitro pokaže povezava z lansko, močno prilagojeno izvedbo festivala – glasbenike, ki so lani zaigrali v spletnih koncertih sta programska vodja Bogdan Benigar in Edin Zubčević ponudila še v pravi koncertni obliki in poskrbela za njihov pravi stik z občinstvom.
Iz lanskih načrtov se je umaknila zlasti mednarodna udeležba. Nekaj največjih imen letos vendarle prihaja v Ljubljano, pri tem izstopajo basist Avishai Cohen s triom in vrsta newyorških glasbenikov iz kroga Johna Zorna, ki smo jih slišali denimo tudi na jubilejnem 60. festivalu. Poleg koncertov v dvoranah program ponuja predvsem brezplačne nastope na prostem, v parku ob Cankarjevem domu. Bogdan Benigar ugotavlja, da je bila poteza širitve festivala v park izpred več let pomembna tako za trenutne pogoje, kot za širšo vizijo festivala in jazza v mestu.
V zelenem okolju bomo tako na primer poslušali – danes avtorski gipsy jazz zasedbe Momento Cigano, jutri fusion večje zasedbe P'Jays, v petek ognjevit freejazz septeta Oholo, v soboto pa soulovski zvok zasedbe Generator. Festival, ki ponuja tudi film o legendarnem saksofonistu Charlesu Lloydu ali pa sobotni koncert za otroke zaključuje letošnji nagrajenec JSKD za življenjsko delo Zlatko Kaučič.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Mariborsko dvorišče se v štirih letnih časih zvrsti na slikarskih podobah Roka Predina. Njegov pogled z višine razkrije prebivalce v sodobni urbani krajini, pri čemer se naslanja na starejšo tradicijo Breuglovih motivov družabnega življenja ali Canalettovih beneških vedut. Mariborčan se z razstavo v Kiblinem razstavišču artKIT prvič predstavlja v svojem mestu, z rastavljenimi deli pa se naslanja na svoje spomine iz otroštva.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Po Cankarju in Reformatorjih v stripu je pri Škrateljcu, zavodu za kulturo, izobraževanje in šport, izšel še strip Pod svobodnim soncem. Eno izmed največjih slovenskih knjig, ki jo je Fran Saleški Finžgar napisal pred več kot 100 leti, sta v stripovsko obliko prelevila Damijan Stepančič in Goran Vojnovič. Strip ni zgolj preslikava literarne klasike, ki je v knjižni obliki prvič izšla leta 1912, od takrat pa imela 40 različnih ponatisov oz. izdaj. Po besedah ilustratorja Damijana Stepančiča gre za avtonomen izdelek, ki se ga lahko bere samostojno, hkrati pa ohranja večino dogajanja in likov iz romana. Preleviti epsko zgodbo v strip, ki deluje v 21. stoletju, je bil torej velik izziv, Stepančič in Vojnović pa sta se ga lotila skoraj na filmski način, pravi avtor priredbe Goran Vojnović. V stripu je veliko prostora namenjenega akciji, bojem in odnosom med liki, bralce pa nagovarja v jeziku, ki je preplet modernega in Finžgarjevega jezika, za njegovo aktualnost pa poskrbi že sama zgodba. Cilji založnika so, da bi Pod svobodnim soncem v prihodnosti zaživel tudi kot gledališka predstava in celo animirani film, januarja pa v Cankarjevem domu načrtujejo tudi razstavo ilustracij.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Na čem je mogoče danes graditi politične spremembe? Ali je lahko jeza njihov sprožilec? Varufakis zavrača jezo kot osrednje gonilo sprememb, saj vodi v fašizem, lahko pa jo preusmerimo v premislek in kolektivno odločanje. Glede upanja pravi, da ga je potrebno ločiti od optimizma. Sam ni optimist, je pa upajoč človek. V pogovoru smo se osredotočili še na politične trende na levici in na njegovo razmišljanje, da smo vstopili v dobo tehnološkega fevdalizma. Ekonomist in nekdanji minister za finance v vladi Sirize v Grčiji je prišel v Ljubljano na povabilo festivala Indigo. Sinoči je na njem sodeloval v pogovoru, ki ga je vodil filozof Slavoj Žižek. Foto: Reuters.
Neveljaven email naslov