Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V ponedeljek ljubitelje književnosti, glasbe in radia čaka prav poseben dogodek. Literarni večer iz cikla Ars teatralis z naslovom Odrešenje in onkraj smo tokrat posvetili 700. obletnici smrti Danteja Alighierija in 300. obletnici prve uprizoritve Škofjeloškega pasijona po besedilu štandreškega rojaka, patra Romualda. Neposredni prenos iz cerkve sv. Andreja apostola v Štandrežu bo ob 20. uri na programu Ars in na Radiu Trst A, dogajanje pa bo mogoče spremljati tudi v spletnem videoprenosu.
Cikel Ars teatralis smo tokrat posvetili 700. obletnici smrti Danteja Alighierija in 300. obletnici prve uprizoritve Škofjeloškega pasijona
V ponedeljek ljubitelje književnosti, glasbe in radia čaka prav poseben dogodek. Literarni večer iz cikla Ars teatralis z naslovom Odrešenje in onkraj smo tokrat posvetili 700. obletnici smrti Danteja Alighierija in 300. obletnici prve uprizoritve Škofjeloškega pasijona po besedilu štandreškega rojaka, patra Romualda. Neposredni prenos iz cerkve sv. Andreja apostola v Štandrežu bo ob 20. uri na programu Ars in na Radiu Trst A, dogajanje pa bo mogoče spremljati tudi v spletnem videoprenosu.
V Štandrežu, kjer je številčna slovenska skupnost, se je leta 1676 rodil tudi Kapucinski oče Romuald, krstno imenovan Lovrenc Marušič, v duhovnika posvečen leta 1700. Služboval je med drugim v Gorici in Škofji Loki in prav tam je napisal Škofjeloški pasijon, ki velja za najstarejše ohranjeno dramsko delo, napisano v slovenščini. In kot je oče Romuald prvi izpričani začetnik slovenskega dramskega jezika, se je veliki pesnik Dante Alighieri pojavil ob zori italijanskega pesniškega jezika.
Literarni večer Odrešenje in onkraj, ki ga režira Alen Jelen, pod scenarij pa se podpisuje Matej Venier, je plod sodelovanja programa Ars, Slofesta – festivala slovenske narodne skupnosti v Italiji in pa Slovenskega stalnega gledališča Trst ter Slovenskega narodnega gledališča Nova Gorica. Nastopili bodo Ana Facchini, Nikla Petruška Panizon, Matija Rupel, Danijel Malalan in Igor Velše. Izbrana besedila bodo izziv zanje, posebej stara slovenščina Škofjeloškega pasijona.
Ars teatralis se letos seli v cerkev, kar je tudi akustično nekaj posebnega. Tako radio kot gledališče se poslušalcem in obiskovalcem s tem približata na manj običajen način. Nikakor ne bi mogli mimo orgelske glasbe, izvajala jo bo organistka, pedagoginja in glasbena urednica na Programu Ars Polona Gantar. Kot protiutež pa bo zazvenel še violončelo, na katerega bo igrala tržaška violončelistka, džezovska pevka in skladateljica Andrejka Možina.
V ponedeljek ljubitelje književnosti, glasbe in radia čaka prav poseben dogodek. Literarni večer iz cikla Ars teatralis z naslovom Odrešenje in onkraj smo tokrat posvetili 700. obletnici smrti Danteja Alighierija in 300. obletnici prve uprizoritve Škofjeloškega pasijona po besedilu štandreškega rojaka, patra Romualda. Neposredni prenos iz cerkve sv. Andreja apostola v Štandrežu bo ob 20. uri na programu Ars in na Radiu Trst A, dogajanje pa bo mogoče spremljati tudi v spletnem videoprenosu.
Cikel Ars teatralis smo tokrat posvetili 700. obletnici smrti Danteja Alighierija in 300. obletnici prve uprizoritve Škofjeloškega pasijona
V ponedeljek ljubitelje književnosti, glasbe in radia čaka prav poseben dogodek. Literarni večer iz cikla Ars teatralis z naslovom Odrešenje in onkraj smo tokrat posvetili 700. obletnici smrti Danteja Alighierija in 300. obletnici prve uprizoritve Škofjeloškega pasijona po besedilu štandreškega rojaka, patra Romualda. Neposredni prenos iz cerkve sv. Andreja apostola v Štandrežu bo ob 20. uri na programu Ars in na Radiu Trst A, dogajanje pa bo mogoče spremljati tudi v spletnem videoprenosu.
V Štandrežu, kjer je številčna slovenska skupnost, se je leta 1676 rodil tudi Kapucinski oče Romuald, krstno imenovan Lovrenc Marušič, v duhovnika posvečen leta 1700. Služboval je med drugim v Gorici in Škofji Loki in prav tam je napisal Škofjeloški pasijon, ki velja za najstarejše ohranjeno dramsko delo, napisano v slovenščini. In kot je oče Romuald prvi izpričani začetnik slovenskega dramskega jezika, se je veliki pesnik Dante Alighieri pojavil ob zori italijanskega pesniškega jezika.
Literarni večer Odrešenje in onkraj, ki ga režira Alen Jelen, pod scenarij pa se podpisuje Matej Venier, je plod sodelovanja programa Ars, Slofesta – festivala slovenske narodne skupnosti v Italiji in pa Slovenskega stalnega gledališča Trst ter Slovenskega narodnega gledališča Nova Gorica. Nastopili bodo Ana Facchini, Nikla Petruška Panizon, Matija Rupel, Danijel Malalan in Igor Velše. Izbrana besedila bodo izziv zanje, posebej stara slovenščina Škofjeloškega pasijona.
Ars teatralis se letos seli v cerkev, kar je tudi akustično nekaj posebnega. Tako radio kot gledališče se poslušalcem in obiskovalcem s tem približata na manj običajen način. Nikakor ne bi mogli mimo orgelske glasbe, izvajala jo bo organistka, pedagoginja in glasbena urednica na Programu Ars Polona Gantar. Kot protiutež pa bo zazvenel še violončelo, na katerega bo igrala tržaška violončelistka, džezovska pevka in skladateljica Andrejka Možina.
V Muzeju za arhitekturo in oblikovanje v Ljubljani je na ogled razstava Svet znotraj, oblikovanje modernih interierjev, od 1930 do danes. Svet znotraj prvič v večjem obsegu pri nas obravnava interier kot predmet sistematičnega raziskovanja in ovrednotenja. Pri tem ga ne omejuje na opremljanje prostora, ampak interier vzpostavlja kot sestavni del arhitekture in družbe.
V ljubljanskem Kinodvoru bo nocoj slovenska premiera kratkega filma Sestre, ki je v začetku leta dobil glavno nagrado na največjem festivalu kratkega filma na svetu v Clermont-Ferrandu. Posnela ga je Katarina Rešek – Kukla, ki jo poznamo tudi kot glasbenico in režiserko videospotov. Svojo prepoznavno estetiko, pri kateri je v ospredju telesnost, je uspešno prenesla tudi v svoj kratki film; v Sestrah, zgodbi o treh prijateljicah, ki se s patriarhalnim okoljem blokovskega naselja spopadajo tako, da trenirajo borilne veščine in se oblačijo v ohlapna oblačila, zaveznico pa najdejo v transspolni ženski iz sosednjega bloka. V filmu nastopajo Sarah Al Saleh, Mina Milovanović in Mia Skrbinac.
Ob 30. obletnici samostojne države in odhoda zadnjega vojaka Jugoslovanske ljudske armade so v Muzeju novejše zgodovine Celje na ogled postavili občasno razstavo s pomenljivim naslovom Služimo narodu. Obiskovalci naborniški sistem nekdanje socialistične Jugoslavije spoznavajo skozi osebne zgodb ljudi, ki so od leta 1957 pa do 1991 služili v JLA. Na razstavi so predstavljene vojaške izkušnje tudi direktorja muzeja Toneta Kregarja.
Neveljaven email naslov