Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Neposredni prenos koncerta pod vodstvom dirigenta Masaakija Suzukija
Nocoj ob 19.30 bo v Cankarjevem domu na sporedu 2. koncert iz abonmajskega cikla Filharmonični klasični koncerti z naslovom Commedia dell’arte. Commedia dell’arte bo – v malo drugačni, neoklasicistični preobleki - zaživela v drugem delu koncertnega večera, ko bo na sporedu baletna glasba s petjem Pulcinella Igorja Stravinskega. Prvi del pa bo posvečen delom Wolfganga Amadeusa Mozarta: uverturi k operi Don Giovanni in Simfoniji št. 35 v D-duru,»Haffnerjevi«.
Vse omenjeno bo zazvenelo pod taktirko gostujočega japonskega dirigenta Masaakija Suzukija, slovečega vsestranskega umetnika, ki z Orkestrom Slovenske filharmonije sodeluje sicer prvič, a se tega zelo veseli, saj kot pravi:
To je eden najstarejših orkestrov v Evropi in ima zelo dolgo zgodovino. Z njim je sodelovalo zelo veliko slavnih dirigentov. Eden od njih je tudi Lovro von Matačić, ki je zelo slaven tudi na Japonskem. Ko sem bil otrok, sem na televiziji spremljav veliko njegovih nastopov z japonskimi orkestri. Zato je to zame majhno presenečenje, da je sodeloval tudi s tem orkestrom in vesel sem, da bom z njim sodeloval tudi sam.
O sporedu koncerta je dirigent Suzuki zapisal, da je: "nekakšna zanimiva kombinacija klasike in moderne dobe, v kateri nas interpretacija baročne glasbe Stravinskega v Pulcinelli popelje skozi čas tako naravno, kot če bi se znašli v časovnem stroju. In ob tem je v intervjuju še omenil:
Rad imam to glasbo. Zelo zanimivo je, kako je Stravinski prevzel baročno glasbo. Če sem popolnoma odkrit, originalni fragmenti v baletu Pulcinella niso tako zanimivi, nimajo večje glasbene vrednosti, slavni so postali v obdelavi Stravinskega. Smešno.
Poleg Orkestra Slovenske filharmonije se bodo baletu s petjem Pulcinella predstavili sopranistka Liesbeth Devos, tenorist Kenneth Tarver in naš baritonist Jaka Mihelač.
Petek, 29. 10. ob 19.30
Neposredni prenos: FKK2: Slovenski filharmoniki z glasbo Mozarta in Stravinskega
Neposredni prenos koncerta pod vodstvom dirigenta Masaakija Suzukija
Nocoj ob 19.30 bo v Cankarjevem domu na sporedu 2. koncert iz abonmajskega cikla Filharmonični klasični koncerti z naslovom Commedia dell’arte. Commedia dell’arte bo – v malo drugačni, neoklasicistični preobleki - zaživela v drugem delu koncertnega večera, ko bo na sporedu baletna glasba s petjem Pulcinella Igorja Stravinskega. Prvi del pa bo posvečen delom Wolfganga Amadeusa Mozarta: uverturi k operi Don Giovanni in Simfoniji št. 35 v D-duru,»Haffnerjevi«.
Vse omenjeno bo zazvenelo pod taktirko gostujočega japonskega dirigenta Masaakija Suzukija, slovečega vsestranskega umetnika, ki z Orkestrom Slovenske filharmonije sodeluje sicer prvič, a se tega zelo veseli, saj kot pravi:
To je eden najstarejših orkestrov v Evropi in ima zelo dolgo zgodovino. Z njim je sodelovalo zelo veliko slavnih dirigentov. Eden od njih je tudi Lovro von Matačić, ki je zelo slaven tudi na Japonskem. Ko sem bil otrok, sem na televiziji spremljav veliko njegovih nastopov z japonskimi orkestri. Zato je to zame majhno presenečenje, da je sodeloval tudi s tem orkestrom in vesel sem, da bom z njim sodeloval tudi sam.
O sporedu koncerta je dirigent Suzuki zapisal, da je: "nekakšna zanimiva kombinacija klasike in moderne dobe, v kateri nas interpretacija baročne glasbe Stravinskega v Pulcinelli popelje skozi čas tako naravno, kot če bi se znašli v časovnem stroju. In ob tem je v intervjuju še omenil:
Rad imam to glasbo. Zelo zanimivo je, kako je Stravinski prevzel baročno glasbo. Če sem popolnoma odkrit, originalni fragmenti v baletu Pulcinella niso tako zanimivi, nimajo večje glasbene vrednosti, slavni so postali v obdelavi Stravinskega. Smešno.
Poleg Orkestra Slovenske filharmonije se bodo baletu s petjem Pulcinella predstavili sopranistka Liesbeth Devos, tenorist Kenneth Tarver in naš baritonist Jaka Mihelač.
Petek, 29. 10. ob 19.30
Neposredni prenos: FKK2: Slovenski filharmoniki z glasbo Mozarta in Stravinskega
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Mariborsko dvorišče se v štirih letnih časih zvrsti na slikarskih podobah Roka Predina. Njegov pogled z višine razkrije prebivalce v sodobni urbani krajini, pri čemer se naslanja na starejšo tradicijo Breuglovih motivov družabnega življenja ali Canalettovih beneških vedut. Mariborčan se z razstavo v Kiblinem razstavišču artKIT prvič predstavlja v svojem mestu, z rastavljenimi deli pa se naslanja na svoje spomine iz otroštva.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Po Cankarju in Reformatorjih v stripu je pri Škrateljcu, zavodu za kulturo, izobraževanje in šport, izšel še strip Pod svobodnim soncem. Eno izmed največjih slovenskih knjig, ki jo je Fran Saleški Finžgar napisal pred več kot 100 leti, sta v stripovsko obliko prelevila Damijan Stepančič in Goran Vojnovič. Strip ni zgolj preslikava literarne klasike, ki je v knjižni obliki prvič izšla leta 1912, od takrat pa imela 40 različnih ponatisov oz. izdaj. Po besedah ilustratorja Damijana Stepančiča gre za avtonomen izdelek, ki se ga lahko bere samostojno, hkrati pa ohranja večino dogajanja in likov iz romana. Preleviti epsko zgodbo v strip, ki deluje v 21. stoletju, je bil torej velik izziv, Stepančič in Vojnović pa sta se ga lotila skoraj na filmski način, pravi avtor priredbe Goran Vojnović. V stripu je veliko prostora namenjenega akciji, bojem in odnosom med liki, bralce pa nagovarja v jeziku, ki je preplet modernega in Finžgarjevega jezika, za njegovo aktualnost pa poskrbi že sama zgodba. Cilji založnika so, da bi Pod svobodnim soncem v prihodnosti zaživel tudi kot gledališka predstava in celo animirani film, januarja pa v Cankarjevem domu načrtujejo tudi razstavo ilustracij.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Na čem je mogoče danes graditi politične spremembe? Ali je lahko jeza njihov sprožilec? Varufakis zavrača jezo kot osrednje gonilo sprememb, saj vodi v fašizem, lahko pa jo preusmerimo v premislek in kolektivno odločanje. Glede upanja pravi, da ga je potrebno ločiti od optimizma. Sam ni optimist, je pa upajoč človek. V pogovoru smo se osredotočili še na politične trende na levici in na njegovo razmišljanje, da smo vstopili v dobo tehnološkega fevdalizma. Ekonomist in nekdanji minister za finance v vladi Sirize v Grčiji je prišel v Ljubljano na povabilo festivala Indigo. Sinoči je na njem sodeloval v pogovoru, ki ga je vodil filozof Slavoj Žižek. Foto: Reuters.
Neveljaven email naslov