Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Informans po romanu Louisa Adamiča
Večerja v Beli hiši, 1942 je avtorski projekt Združenja dramskih umetnikov Slovenije, ki je nastal v sodelovanju z Inštitutom za neprofitno komunikacijo Divja misel, pod režijo predstave pa se podpisuje Nick Upper, kar je režijski psevdonim dramskega igralca Nika Goršiča. V ospredje je postavljen Louis Adamič, narativno pa se informans naslanja na njegov roman Večerja v Beli hiši. Ta knjiga, čeprav gre za pomembno in zanimivo delo ni v slovenščini nikoli izšla.
Zgodba romana pa gre tako, da je ameriški predsednik Franklin D. Roosevelt prebral Adamičevo knjigo Potovanje v obe smeri (1941) in ker je ta s svojimi inovativnimi idejami nanj in na njegovo ženo Eleanor naredila tako močan vtis, sta jo hotela predstaviti tudi Winstonu Churchillu. Adamičeva ideja je bila, da mora novi svet po vojni pomagati uničeni Evropi. Na to večerjo Roosevelta in Churchilla sta bila povabljena tudi Louis Adamič in njegova žena Stella Sanders Adamic.
Informans pa je posebna oblika gledališkega udejstvovanja, kjer se osnovnemu performansu doda ali vanj vplete informativno razlago ali pogovor. Vlogo in pomen dela Večerja v Beli hiši sta skozi nekaj gledaliških slik prikazala igralka Nataša Keser in igralec Niko Goršič, kot komentator pa je nastopil Miklavž Komelj.
Informans po romanu Louisa Adamiča
Večerja v Beli hiši, 1942 je avtorski projekt Združenja dramskih umetnikov Slovenije, ki je nastal v sodelovanju z Inštitutom za neprofitno komunikacijo Divja misel, pod režijo predstave pa se podpisuje Nick Upper, kar je režijski psevdonim dramskega igralca Nika Goršiča. V ospredje je postavljen Louis Adamič, narativno pa se informans naslanja na njegov roman Večerja v Beli hiši. Ta knjiga, čeprav gre za pomembno in zanimivo delo ni v slovenščini nikoli izšla.
Zgodba romana pa gre tako, da je ameriški predsednik Franklin D. Roosevelt prebral Adamičevo knjigo Potovanje v obe smeri (1941) in ker je ta s svojimi inovativnimi idejami nanj in na njegovo ženo Eleanor naredila tako močan vtis, sta jo hotela predstaviti tudi Winstonu Churchillu. Adamičeva ideja je bila, da mora novi svet po vojni pomagati uničeni Evropi. Na to večerjo Roosevelta in Churchilla sta bila povabljena tudi Louis Adamič in njegova žena Stella Sanders Adamic.
Informans pa je posebna oblika gledališkega udejstvovanja, kjer se osnovnemu performansu doda ali vanj vplete informativno razlago ali pogovor. Vlogo in pomen dela Večerja v Beli hiši sta skozi nekaj gledaliških slik prikazala igralka Nataša Keser in igralec Niko Goršič, kot komentator pa je nastopil Miklavž Komelj.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Mariborsko dvorišče se v štirih letnih časih zvrsti na slikarskih podobah Roka Predina. Njegov pogled z višine razkrije prebivalce v sodobni urbani krajini, pri čemer se naslanja na starejšo tradicijo Breuglovih motivov družabnega življenja ali Canalettovih beneških vedut. Mariborčan se z razstavo v Kiblinem razstavišču artKIT prvič predstavlja v svojem mestu, z rastavljenimi deli pa se naslanja na svoje spomine iz otroštva.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Po Cankarju in Reformatorjih v stripu je pri Škrateljcu, zavodu za kulturo, izobraževanje in šport, izšel še strip Pod svobodnim soncem. Eno izmed največjih slovenskih knjig, ki jo je Fran Saleški Finžgar napisal pred več kot 100 leti, sta v stripovsko obliko prelevila Damijan Stepančič in Goran Vojnovič. Strip ni zgolj preslikava literarne klasike, ki je v knjižni obliki prvič izšla leta 1912, od takrat pa imela 40 različnih ponatisov oz. izdaj. Po besedah ilustratorja Damijana Stepančiča gre za avtonomen izdelek, ki se ga lahko bere samostojno, hkrati pa ohranja večino dogajanja in likov iz romana. Preleviti epsko zgodbo v strip, ki deluje v 21. stoletju, je bil torej velik izziv, Stepančič in Vojnović pa sta se ga lotila skoraj na filmski način, pravi avtor priredbe Goran Vojnović. V stripu je veliko prostora namenjenega akciji, bojem in odnosom med liki, bralce pa nagovarja v jeziku, ki je preplet modernega in Finžgarjevega jezika, za njegovo aktualnost pa poskrbi že sama zgodba. Cilji založnika so, da bi Pod svobodnim soncem v prihodnosti zaživel tudi kot gledališka predstava in celo animirani film, januarja pa v Cankarjevem domu načrtujejo tudi razstavo ilustracij.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Na čem je mogoče danes graditi politične spremembe? Ali je lahko jeza njihov sprožilec? Varufakis zavrača jezo kot osrednje gonilo sprememb, saj vodi v fašizem, lahko pa jo preusmerimo v premislek in kolektivno odločanje. Glede upanja pravi, da ga je potrebno ločiti od optimizma. Sam ni optimist, je pa upajoč človek. V pogovoru smo se osredotočili še na politične trende na levici in na njegovo razmišljanje, da smo vstopili v dobo tehnološkega fevdalizma. Ekonomist in nekdanji minister za finance v vladi Sirize v Grčiji je prišel v Ljubljano na povabilo festivala Indigo. Sinoči je na njem sodeloval v pogovoru, ki ga je vodil filozof Slavoj Žižek. Foto: Reuters.
Neveljaven email naslov