Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Dogajanje pretresljive radijske drame o duševno zaostalem Helverju je postavljeno v leto 1938, v čas zloglasne ''kristalne noči''
Obiskovalci kranjskega Prešernovega gledališča in gledališča Škuc se verjetno še spomnijo predstave Helverjeva noč poljskega dramatika Ingmarja Vilquista v prevodu Darje Dominkuš. Premiera je bila novembra pred petimi leti, dramo je režiral Alen Jelen, ki pa se je pred časom lotil tudi dramaturške priredbe istega besedila za radio in Helverjevo noč tudi režiral.
Dogajanje pretresljive radijske drame o duševno zaostalem Helverju, ki v skromnih razmerah živi s svojo rejnico Karlo, je postavljeno v leto 1938, natančneje, v čas zloglasne ''kristalne noči'', ko se je v Nemčiji in Avstriji začel nacistični pogrom nad Judi, pa tudi nad duševnimi bolniki in vsemi tako ali drugače prizadetimi ljudmi. V intimo doma Helverja (igra ga Blaž Setnikar) in Karle (Darje Reichman) vedno bolj vdira nasilje s podivjane ulice.
Nepogrešljivi del radijske igre Helverjeva noč je glasbena in siceršnja zvočna oprema, ki je delo Darje Hlavka Godina, snemanje in montaža pa je bila v rokah Matjaža Mikliča.
Dogajanje pretresljive radijske drame o duševno zaostalem Helverju je postavljeno v leto 1938, v čas zloglasne ''kristalne noči''
Obiskovalci kranjskega Prešernovega gledališča in gledališča Škuc se verjetno še spomnijo predstave Helverjeva noč poljskega dramatika Ingmarja Vilquista v prevodu Darje Dominkuš. Premiera je bila novembra pred petimi leti, dramo je režiral Alen Jelen, ki pa se je pred časom lotil tudi dramaturške priredbe istega besedila za radio in Helverjevo noč tudi režiral.
Dogajanje pretresljive radijske drame o duševno zaostalem Helverju, ki v skromnih razmerah živi s svojo rejnico Karlo, je postavljeno v leto 1938, natančneje, v čas zloglasne ''kristalne noči'', ko se je v Nemčiji in Avstriji začel nacistični pogrom nad Judi, pa tudi nad duševnimi bolniki in vsemi tako ali drugače prizadetimi ljudmi. V intimo doma Helverja (igra ga Blaž Setnikar) in Karle (Darje Reichman) vedno bolj vdira nasilje s podivjane ulice.
Nepogrešljivi del radijske igre Helverjeva noč je glasbena in siceršnja zvočna oprema, ki je delo Darje Hlavka Godina, snemanje in montaža pa je bila v rokah Matjaža Mikliča.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Mariborsko dvorišče se v štirih letnih časih zvrsti na slikarskih podobah Roka Predina. Njegov pogled z višine razkrije prebivalce v sodobni urbani krajini, pri čemer se naslanja na starejšo tradicijo Breuglovih motivov družabnega življenja ali Canalettovih beneških vedut. Mariborčan se z razstavo v Kiblinem razstavišču artKIT prvič predstavlja v svojem mestu, z rastavljenimi deli pa se naslanja na svoje spomine iz otroštva.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Po Cankarju in Reformatorjih v stripu je pri Škrateljcu, zavodu za kulturo, izobraževanje in šport, izšel še strip Pod svobodnim soncem. Eno izmed največjih slovenskih knjig, ki jo je Fran Saleški Finžgar napisal pred več kot 100 leti, sta v stripovsko obliko prelevila Damijan Stepančič in Goran Vojnovič. Strip ni zgolj preslikava literarne klasike, ki je v knjižni obliki prvič izšla leta 1912, od takrat pa imela 40 različnih ponatisov oz. izdaj. Po besedah ilustratorja Damijana Stepančiča gre za avtonomen izdelek, ki se ga lahko bere samostojno, hkrati pa ohranja večino dogajanja in likov iz romana. Preleviti epsko zgodbo v strip, ki deluje v 21. stoletju, je bil torej velik izziv, Stepančič in Vojnović pa sta se ga lotila skoraj na filmski način, pravi avtor priredbe Goran Vojnović. V stripu je veliko prostora namenjenega akciji, bojem in odnosom med liki, bralce pa nagovarja v jeziku, ki je preplet modernega in Finžgarjevega jezika, za njegovo aktualnost pa poskrbi že sama zgodba. Cilji založnika so, da bi Pod svobodnim soncem v prihodnosti zaživel tudi kot gledališka predstava in celo animirani film, januarja pa v Cankarjevem domu načrtujejo tudi razstavo ilustracij.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Na čem je mogoče danes graditi politične spremembe? Ali je lahko jeza njihov sprožilec? Varufakis zavrača jezo kot osrednje gonilo sprememb, saj vodi v fašizem, lahko pa jo preusmerimo v premislek in kolektivno odločanje. Glede upanja pravi, da ga je potrebno ločiti od optimizma. Sam ni optimist, je pa upajoč človek. V pogovoru smo se osredotočili še na politične trende na levici in na njegovo razmišljanje, da smo vstopili v dobo tehnološkega fevdalizma. Ekonomist in nekdanji minister za finance v vladi Sirize v Grčiji je prišel v Ljubljano na povabilo festivala Indigo. Sinoči je na njem sodeloval v pogovoru, ki ga je vodil filozof Slavoj Žižek. Foto: Reuters.
Neveljaven email naslov