Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Tri knjige spominov treh mladih iz skupine judovskih otrok, mladenk in mladeničov, ki je na begu pred nacisti in fašisti dobro leto preživela v Lesnem Brdu
Od leta 2005 je, sprejeto z resolucijo OZN, 27. januar svetovni dan spomina na žrtve holokavsta. Pri Založbi ZRC SAZU je pravkar izšel prevod tretjega dela nekakšne trilogije treh mladih iz omenjene skupine. Avtor tretjega dela spominov z naslovom Leov zapis, tedanji mladenič Leo Koffler, je spomine na beg iz srednje Evrope spomladi 1941 napisal po prihodu v Palestino leta 1944. Tik pred okupacijo Jugoslavije aprila 1941 se je skupina znašla v Zagrebu, in se pred ustaškim terorjem zatekla v Ljubljano, kmalu pa v opuščeni lovski dvorec v Lesnem Brdu med Vrhniko in glavnim mestom. Julija 1942 so pot nadaljevali v severno Italijo, od koder so se po vdoru Nemcev v Italijo septembra 1943 skrivoma razkropili proti Palestini in v Švico. Sicer pa je več o okoliščinah pobude za prevod teh spominov pojasnil prevajalec in raziskovalec z Inštituta za kulturne študije dr. Jaša Drnovšek.
Tri knjige spominov treh mladih iz skupine judovskih otrok, mladenk in mladeničov, ki je na begu pred nacisti in fašisti dobro leto preživela v Lesnem Brdu
Od leta 2005 je, sprejeto z resolucijo OZN, 27. januar svetovni dan spomina na žrtve holokavsta. Pri Založbi ZRC SAZU je pravkar izšel prevod tretjega dela nekakšne trilogije treh mladih iz omenjene skupine. Avtor tretjega dela spominov z naslovom Leov zapis, tedanji mladenič Leo Koffler, je spomine na beg iz srednje Evrope spomladi 1941 napisal po prihodu v Palestino leta 1944. Tik pred okupacijo Jugoslavije aprila 1941 se je skupina znašla v Zagrebu, in se pred ustaškim terorjem zatekla v Ljubljano, kmalu pa v opuščeni lovski dvorec v Lesnem Brdu med Vrhniko in glavnim mestom. Julija 1942 so pot nadaljevali v severno Italijo, od koder so se po vdoru Nemcev v Italijo septembra 1943 skrivoma razkropili proti Palestini in v Švico. Sicer pa je več o okoliščinah pobude za prevod teh spominov pojasnil prevajalec in raziskovalec z Inštituta za kulturne študije dr. Jaša Drnovšek.
Vsebine Programa Ars
Z res dolgimi stripi, ki v besedi in sliki poučno in hudomušno upodobijo našo preteklost, rad postreže eden glavnih slovenskih striparjev Zoran Smiljanić. S sinom, zgodovinarjem Ivanom Smiljanićem sta ob letošnji 100-ti obletnici požiga Narodnega doma v Trstu pripravila 110 strani dolg zgodovinsko tematski strip Črni plamen. V njem podobo Trsta spremljamo vse od odprtja Narodnega doma leta 1904, ki je postal osrednji družabni in kulturni center tržaških Slovanov, torej ne le Slovencev. Napetost, ki se je tudi z izgredi kazala že leta prej, se stopnjuje do dogodka, ki mu pravijo tudi ognjeni krst fašizma. Ob 19.30 so v Narodni dom prinesli petrolej in bencin ter ju začeli polivati po kavarni in restavraciji, je opis ob podobah razbitih stekel, plamenov in dima. Zoran in Ivan Smiljanić sta zgodbo o požigu umestila v širši zgodovinski in družbeni okvir. Strip Črni plamen je točno ob stoti obletnici požiga 13. julija letos izšel v knjižni obliki v sozaložništvu Založbe ZRC in Primorskega dnevnika iz Trsta. V tem in v tedniku Mladina pa izhaja v nadaljevanjih.
Slovenski pisatelj, dramatik in esejist Drago Jančar je v Salzburgu prejel državno nagrado za evropsko književnost, ki jo Avstrija podeljuje za izjemen literarni opus, dostopen tudi v nemščini. Žirija je kot eno velikih odlik njegove literature navedla, »da ob posamezniku odločno prikazuje zablode naše zgodovine«. Glede zablod v obdobju koronavirusa pa je Jančar povedal, da je precej optimističen. Med najbolje sprejetimi Jančarjevimi knjigami v nemškem govornem prostoru je sicer njegov zadnji prevedeni roman In ljubezen tudi. Prav ta naj bi tudi po njegovem mnenju največ prispeval k nagradi, ki se podeljuje za celoten opus. V njem z opisi življenja v medvojnem Mariboru in okolici odstira pogled tudi v del avstrijske zgodovine. Ker se Jančar v svojih knjigah ozira na večje zgodovinske mejnike, v romanu Galjot tudi na kugo v 17. stoletju, ga številni v tem času sprašujejo, kako gleda na obdobje koronavirusa. Jančar je optimist, saj se bomo po njegovem tega časa spominjali po tem, kako solidarni smo bili. Glede Evropske unije pa ne verjame, da bi se jo dalo zrušiti z zapiranjem mej in drugimi dejavniki v obdobju virusa.
Beseda kultura je na ministrstvu za kulturo napisana narobe, pravijo protestniki. Kulturi daje premajhno težo, zato so ji dodali tri klicaje. Z njimi napovedujejo tudi stopnjevanje protestov jeseni, vendar ne v smislu povečevanja nasilja, ampak pritiska civilne družbe. Sprožilec 6. protestne akcije, ki so jo pri Aktivu delavk in delavcev v kulturi poimenovali Mali poletni rebalans za ministra – Korektura, pa je bil intervju ministra za kulturo Vaska Simonitija za tednik Demokracija.
Neveljaven email naslov