Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Nika Leskovšek: "V tekmovalni program sem izbrala predstave, ki so izstopale po umetniški kvaliteti in izpovedni moči"
57. Festival Borštnikovo srečanje se bo v Mariboru začel 30. maja in bo do 12. junija ponudil bogat tekmovalni in spremljevalni program slovenskih in tujih gledališč ter vrsto strokovnih srečanj. Tekmovalni program festivala so predstavili danes, zaradi znanih razmer pa je nanj uvrščenih kar 16 predstav, nastalih v letu in pol.
Oblikovanje tekmovalnega programa letošnjega festivala Borštnikovo srečanje je zaradi epidemije in zaprtja kulturnih ustanov potekala v izrednih razmerah, čas izbire predstav pa so podaljšali na leto in pol. Selektorica Nika Leskovšek si je tako med 7. julijem 2020 in 31. decembrom lani ogledala 192 predstav, ki so se potegovale za uvrstitev na festival. Za tekmovalni program je izbrala 16 predstav, med njimi dve spletni. »V tekmovalni program sem izbrala predstave, ki so izstopale po umetniški kvaliteti in izpovedni moči, tiste, ki so na estetski ravni izstopale kot celostno izdelane in so me prepričale v kolektivnem kreativnem presežku in kvalitativno enakovrednem prepletu vseh uprizoritvenih elementov in to neglede na žanr ali obliko gledališča«, je povedal selektorica Nika Leskovšek.
57. festival Borštnikovo srečanje ohranja uveljavljen koncept, pojasnjuje umetniški direktor Aleš Novak: »Pričenjamo z mladim gledališčem, ki bo mednarodno zasnovano, nadaljujemo z dogodki za razvoj novih občinstev, pripravljamo mednarodno konferenco o vključevanju ranljivih skupin v gledališče«.
Festival bo ponudil tudi pester spremljevalni program domačih in tujih skupin, kritični premislek o gledališkem dogajanju in gostil številne tujce. Borštnikovo srečanje bodo slovesno odprli 3. junija, s predstavo Prelisičenje hudiča skupine Akram Khan Company iz Velike Britanije.
Nika Leskovšek: "V tekmovalni program sem izbrala predstave, ki so izstopale po umetniški kvaliteti in izpovedni moči"
57. Festival Borštnikovo srečanje se bo v Mariboru začel 30. maja in bo do 12. junija ponudil bogat tekmovalni in spremljevalni program slovenskih in tujih gledališč ter vrsto strokovnih srečanj. Tekmovalni program festivala so predstavili danes, zaradi znanih razmer pa je nanj uvrščenih kar 16 predstav, nastalih v letu in pol.
Oblikovanje tekmovalnega programa letošnjega festivala Borštnikovo srečanje je zaradi epidemije in zaprtja kulturnih ustanov potekala v izrednih razmerah, čas izbire predstav pa so podaljšali na leto in pol. Selektorica Nika Leskovšek si je tako med 7. julijem 2020 in 31. decembrom lani ogledala 192 predstav, ki so se potegovale za uvrstitev na festival. Za tekmovalni program je izbrala 16 predstav, med njimi dve spletni. »V tekmovalni program sem izbrala predstave, ki so izstopale po umetniški kvaliteti in izpovedni moči, tiste, ki so na estetski ravni izstopale kot celostno izdelane in so me prepričale v kolektivnem kreativnem presežku in kvalitativno enakovrednem prepletu vseh uprizoritvenih elementov in to neglede na žanr ali obliko gledališča«, je povedal selektorica Nika Leskovšek.
57. festival Borštnikovo srečanje ohranja uveljavljen koncept, pojasnjuje umetniški direktor Aleš Novak: »Pričenjamo z mladim gledališčem, ki bo mednarodno zasnovano, nadaljujemo z dogodki za razvoj novih občinstev, pripravljamo mednarodno konferenco o vključevanju ranljivih skupin v gledališče«.
Festival bo ponudil tudi pester spremljevalni program domačih in tujih skupin, kritični premislek o gledališkem dogajanju in gostil številne tujce. Borštnikovo srečanje bodo slovesno odprli 3. junija, s predstavo Prelisičenje hudiča skupine Akram Khan Company iz Velike Britanije.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Mariborsko dvorišče se v štirih letnih časih zvrsti na slikarskih podobah Roka Predina. Njegov pogled z višine razkrije prebivalce v sodobni urbani krajini, pri čemer se naslanja na starejšo tradicijo Breuglovih motivov družabnega življenja ali Canalettovih beneških vedut. Mariborčan se z razstavo v Kiblinem razstavišču artKIT prvič predstavlja v svojem mestu, z rastavljenimi deli pa se naslanja na svoje spomine iz otroštva.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Po Cankarju in Reformatorjih v stripu je pri Škrateljcu, zavodu za kulturo, izobraževanje in šport, izšel še strip Pod svobodnim soncem. Eno izmed največjih slovenskih knjig, ki jo je Fran Saleški Finžgar napisal pred več kot 100 leti, sta v stripovsko obliko prelevila Damijan Stepančič in Goran Vojnovič. Strip ni zgolj preslikava literarne klasike, ki je v knjižni obliki prvič izšla leta 1912, od takrat pa imela 40 različnih ponatisov oz. izdaj. Po besedah ilustratorja Damijana Stepančiča gre za avtonomen izdelek, ki se ga lahko bere samostojno, hkrati pa ohranja večino dogajanja in likov iz romana. Preleviti epsko zgodbo v strip, ki deluje v 21. stoletju, je bil torej velik izziv, Stepančič in Vojnović pa sta se ga lotila skoraj na filmski način, pravi avtor priredbe Goran Vojnović. V stripu je veliko prostora namenjenega akciji, bojem in odnosom med liki, bralce pa nagovarja v jeziku, ki je preplet modernega in Finžgarjevega jezika, za njegovo aktualnost pa poskrbi že sama zgodba. Cilji založnika so, da bi Pod svobodnim soncem v prihodnosti zaživel tudi kot gledališka predstava in celo animirani film, januarja pa v Cankarjevem domu načrtujejo tudi razstavo ilustracij.
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Vsebine Programa Ars
Na čem je mogoče danes graditi politične spremembe? Ali je lahko jeza njihov sprožilec? Varufakis zavrača jezo kot osrednje gonilo sprememb, saj vodi v fašizem, lahko pa jo preusmerimo v premislek in kolektivno odločanje. Glede upanja pravi, da ga je potrebno ločiti od optimizma. Sam ni optimist, je pa upajoč človek. V pogovoru smo se osredotočili še na politične trende na levici in na njegovo razmišljanje, da smo vstopili v dobo tehnološkega fevdalizma. Ekonomist in nekdanji minister za finance v vladi Sirize v Grčiji je prišel v Ljubljano na povabilo festivala Indigo. Sinoči je na njem sodeloval v pogovoru, ki ga je vodil filozof Slavoj Žižek. Foto: Reuters.
Neveljaven email naslov