Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Četrti celovečerec na Češkem delujočega slovenskega režiserja
Nocoj bo v ljubljanskem Kinodvoru premiera filma Atlas ptic, ki ga kot režiser in scenarist podpisuje Olmo Omerzu, slovenski režiser, ki živi in dela na Češkem. Omerzu je v zadnjih letih navdušil s filmi, kot so Zimske muhe, pa Družinski film in Mlada noč. Poudarek v njegovem četrtem celovečernem filmu, Atlasu ptic je, tako, kot v režiserjevih prejšnjih filmih, na družini in na včasih zelo zapletenem presečišču mlajših in starejših generacij. Film je lani navdušil na festivalu Karlovih varih, kjer so ga prikazali premierno.
V Atlasu ptic priljubljeni češki igralec Miroslav Donutil igra ostarelega podjetnika, družinskega patriarha. Ko izgine njegova računovodja in z njo velikanska vsota denarja, začne izgubljati nadzor – ne le nad svojim podjetjem, temveč tudi nad ljudmi okrog sebe. Atlas ptic tako, kot prejšnje filme Olma Omerzuja, prežema nežen, ironičen humor, prav tako pa imajo v filmu posebno vlogo znova živali, ali, kot pove že naslov, ptice. Predfilm Atlasa ptic bo Omerzujev kratki film, Poslednji dan patriarhata.
Četrti celovečerec na Češkem delujočega slovenskega režiserja
Nocoj bo v ljubljanskem Kinodvoru premiera filma Atlas ptic, ki ga kot režiser in scenarist podpisuje Olmo Omerzu, slovenski režiser, ki živi in dela na Češkem. Omerzu je v zadnjih letih navdušil s filmi, kot so Zimske muhe, pa Družinski film in Mlada noč. Poudarek v njegovem četrtem celovečernem filmu, Atlasu ptic je, tako, kot v režiserjevih prejšnjih filmih, na družini in na včasih zelo zapletenem presečišču mlajših in starejših generacij. Film je lani navdušil na festivalu Karlovih varih, kjer so ga prikazali premierno.
V Atlasu ptic priljubljeni češki igralec Miroslav Donutil igra ostarelega podjetnika, družinskega patriarha. Ko izgine njegova računovodja in z njo velikanska vsota denarja, začne izgubljati nadzor – ne le nad svojim podjetjem, temveč tudi nad ljudmi okrog sebe. Atlas ptic tako, kot prejšnje filme Olma Omerzuja, prežema nežen, ironičen humor, prav tako pa imajo v filmu posebno vlogo znova živali, ali, kot pove že naslov, ptice. Predfilm Atlasa ptic bo Omerzujev kratki film, Poslednji dan patriarhata.
Od kod prihaja zlo? Je nekaj nujnega? Prihaja od Boga? Je narava lahko zla? To so samo nekatera od vprašanj, na katera poskuša v svežem prevodu knjige Zlo ali drama svobode odgovoriti nemški filozof Rüdiger Safranski. Zlo ali drama svobode v prevodu Toma Virka je po monografijah Nietzsche. Biografija njegovega mišljenja in Romantika. Zadeva Nemcev že tretja knjiga Safranskega v zbirki Labirinti, ki izhaja pri založbi Lud Literatura. Odlomka je interpretirala Lidija Hartman.
Med 12. februarjem in 11. aprilom 2021 bo v Veliki sprejemni dvorani Cankarjevega doma več kot 150 avtorjev za območje celotne države pokazalo 117 arhitekturnih in 16 študentskih projektov, od urbanističnega načrtovanja, do arhitekturnih zasnov in prenov javnih zgradb, večstanovanjskih stavb, enodružinskih hiš in interjerjev, pa tudi projekte grafičnega in industrijskega oblikovanja ter pisanje o arhitekturi. Zakaj je dobra arhitektura pomembna za dobro družbo, pojasnjuje predstavnica Društva Maja Ivanič.
Likovno podobo radijskih iger so prvič zasnovali kustosi, tokrat iz Umetnostne galerije Maribor. Sugestivni izbor iz fotografske zbirke UGM dopolnjuje zvočne pripovedi kot paralelna likovna zgodba s spremljajočimi opisi del in njihovih avtorjev.
Državno slovesnost ob kulturnem prazniku, Prešernovem dnevu je oblikoval režiser David Sipoš v okolju Narodne galerije, osrednji del proslave pa je bila podelitev nagrad Prešernovega sklada in Prešernovih nagrad za življenjsko delo slovenskim umetnikom. Tadeja Krečič:
Na proslavi, ki jo je režiral David Sipoš, bodo v ospredju prejemniki najvišjih državnih nagrad s področja kulture – Prešernovo nagrado za življenjsko delo bosta letos prejela pesnik, pisatelj, dramatik, avtor radijskih iger Feri Lainšček in arhitekt Marko Mušič, podelili pa bodo tudi šest nagrad Prešernovega sklada, prejeli jih bodo arhitekti Blaž Budja, Rok Jereb in Nina Majoranc, akademski slikar Aleksander Červek, režiser in scenarist Matjaž Ivanišin, gledališki režiser Tomi Janežič, pesnik Brane Senegačnik in violinistka Lana Trotovšek.
Pogovor s Carlosom Pascualom o njegovi najnovejši knjigi kronik Nezakonita melanholija
Neveljaven email naslov