Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ko so se pojavili prvi avtomobili, so bili zanimivi predvsem zato, ker so to bila vozila, ki so se lahko sama premikala, so imela lastni pogon. Spreminjala se je tudi oblika, zunanjost, avtomobili so bili vse manj podobni kočijam. Ko je proizvodnja postala hitrejša, ko so se pojavili tekoči trakovi, je bilo treba prilagoditi tudi barvanje avtomobilov. Andrej Brglez nas bo spomnil, da je iz tistega časa zanimiv podatek, da je tudi pri barvanju avtomobilov imel veliko vlogo Henrry Ford. Znana je njegova izjava, da ljudje lahko kupijo kakršnega koli Forda, le da je črn. Šel je celo tako daleč, da je vsem, ki bi morda Forda pobarvali v kakšno drugo barvo kot črno, grozil, da jim ne bo več veljala garancija.
Izjemno pomemben je prvi vtis, ki ga avtomobil naredi na potencialnega kupca, in pri tem ima nedvomno veliko vlogo tudi barva.
Ko so se pojavili prvi avtomobili, so bili zanimivi predvsem zato, ker so to bila vozila, ki so se lahko sama premikala, so imela lastni pogon. Spreminjala se je tudi oblika, zunanjost, avtomobili so bili vse manj podobni kočijam. Ko je proizvodnja postala hitrejša, ko so se pojavili tekoči trakovi, je bilo treba prilagoditi tudi barvanje avtomobilov. Andrej Brglez nas bo spomnil, da je iz tistega časa zanimiv podatek, da je tudi pri barvanju avtomobilov imel veliko vlogo Henrry Ford. Znana je njegova izjava, da ljudje lahko kupijo kakršnega koli Forda, le da je črn. Šel je celo tako daleč, da je vsem, ki bi morda Forda pobarvali v kakšno drugo barvo kot črno, grozil, da jim ne bo več veljala garancija.
Danes je različnih barv in kombinacij na stotine, barve avtomobilov igrajo pomembno vlogo pri marketingu, saj je tisti prvi vtis, ki ga avto napravi na potencialnega kupca, izjemno pomemben.
Uporabniki volkswagnovega večnamenskega vozila caddy so zdaj pred resnim izzivom, da bi morda kupili novega. Skoraj decimeter je daljši od predhodnika, kar se seveda izdatno pozna tako v kabini, kjer se bo udobno počutilo pet potnikov, kot v prtljažniku, ki meri v dolžino 110 centimetrov in v širino skoraj 120. To pomeni, da če ga natrpamo do stropa, pogoltne dobrih 1200 litrov prtljage. Praktična je tudi asimetrično deljiva zadnja klop z možnostjo nastavitve naklona, ki jo lahko prekucnemo ali tudi odstranimo. Tako povečamo prostor za prtljago zadaj na dva metra dolžine in s tem prostornino tovornega prostora na 2,5 kubičnega metra.
Seveda je zdaj caddy v notranjosti osvojil mnogo tega, kar ponuja golf zadnje generacije, predvsem imamo v mislih digitalizacijo praktično vseh funkcij in nastavitev. Še vedno smo mnenja, da bi bilo z varnostnega vidika morda vseeno bolje, če bi na primer upravljanje radia, gretja in še česa lahko izvedli s premikanjem gumbov - dotikanje oznak na zaslonu s prsti le ukrade nekaj voznikove pozornosti. Skratka, znanje iz golfa so pri Volkswagnu prenesli tudi v caddya, ki je - spredaj s podobo osebnega avtomobila in zadaj še vedno s precej štirioglato in še vedno bolj "tovorno" podobo tako zdaj morda postal še manj tovorni dostavnik in še bolj družinski in udoben prevoznik potnikov - zadaj sedečim omogočajo lažji vstop in izstop tudi 70 centimetrov široka drsna vrata. Je pa seveda treba dodati, da je caddyjeva podoba modernejša in v duhu hišne usmeritve - tudi z zdaj že obveznimi LED svetili tako spredaj kot zadaj.
Morda bi kdo razmišljal tudi o malo zmogljivejšem pogonskem agregatu, a po drugi strani je dvolitrski 90 kilovatni dizel povsem ustrezen, poraba je v povprečju pod sedem litrov. Za dodatek k ležernosti in ugodju med vožnjo poskrbi tudi zelo uglajen in odziven sedemstopenjski samodejni DSG. Vse je torej nekako tako kot mora biti, žal se to, kar dobro kaže tudi pri ceni – ta je za tak avtomobil več kot 33 tisočakov.
Segment B SUV predstavlja pri nas četrtino trga v Sloveniji in tja spada tudi oplova mokka, ki se je v teh dneh pripeljala k nam. Gre za drugo generacijo, ki je že na pogled čisto drugačna od prejšnje. Avtomobil je krajši za 12 centimetrov, sicer pa skladno in atraktivno oblikovan, v notranjosti prostoren in kvalitetno izdelan. Večina funkcij je seveda digitaliziranih, nekaj stikal je na srečo še vedno fizičnih. Pogonski agregati so znani PSA-jevi, 1,2 litrski bencinski 74 ali 96 kilovatni, pa dizelski 81 kilovatni, možen je tudi osem stopenjski samodejni menjalnik. Moka pa je lahko tudi električna, e-motor je 100 kilovatni, baterija zadostuje za doseg blizu 300 kilometrov. Najcenejša mokka stane 19 tisočakov, električna najmanj 33.500 – brez upoštevanja subvencije. Letos naj bi pri nas prodali 600 vozil, 7 odstotkov bo električnih.
Pri Seatu so izdatno osvežili modela ibiza in arona. Ibiza – v 37 letih v petih generacijah skoraj 6 milijonov vozil, tako je ibiza najuspešnejši seatov model. V notranjosti seveda prevladuje digitalni dizajn, zunaj so opazna LED svetila spredaj in zadaj, v obeh vozilih je nekaj novih asistenčnih sistemov. Arona je na pogled nekoliko robustnejša. Na voljo je tudi motor na stisnjen zemeljski plin, menjalniki ročni ali samodejni DSG.
Novi volkswagnov električni ID.4., ki je pred kratkim na preizkusu Euro NCAP prejel vseh pet zvezdic, je postal Svetovni avto leta 2021. V izboru sodeluje 90 mednarodnih avtomobilističnih novinarjev iz 24 držav, ki glasujejo za najboljše novosti na svetovnem trgu. VW bo v prihodnjih dneh predstavil tudi novi vrhunski športni model z oznako ID.4 GTX iz serije popolnoma električnih avtomobilov. V prihodnje bodo vsi najzmogljivejši modeli posamezne serije ID nosili to oznako.
Nov izgled je dobila Honda HR-V. Je nekoliko nižja, a obenem prostornejša, opremljena s široko paleto naprednih varnostnih tehnologij in pripomočkov za voznika. Za odzivno in učinkovito vožnjo skrbi hibridna tehnologija – dva zmogljiva električna motorja, ki sta povezana z 1.5 litrskim bencinskim motorjem. Novi HR-V e:HEV se pripelje k nam predvidoma v decembru.
Na današnji dan pred 60 leti je Citroen novinarjem predstavil vozilo AMI 6, najprej kot limuzino, še bolj pa je bila uspešna karavanska različica. S svojim nepozabnim navznoter nagnjenim zadnjim steklom in obliko karoserije, ki so jo poimenovali linija Z, je AMI 6 občutno zaznamoval 60. leta prejšnjega stoletja.
Ob koncu le še o Najboljših za volanom 2021. Polfinalna izbora naj bi se odvila 2. in 3. junija (najprej za dekleta, potem za fante). Tako bodo določili po deset najboljših za finalni nastop, ki bo 22. junija. Če bi se slučajno kaj zataknilo, pa se bo tekmovanje odvilo v začetku julija. Zgodilo se bo seveda v AMZS centru varne vožnje na Vranskem.
866 epizod
Avtomobilsko prometne minute so namenjene novostim na avtomobilskem trgu, tako svetovnim predstavitvam, kot tudi novim avtomobilom, ki so na voljo kupcem v Sloveniji.
Ko so se pojavili prvi avtomobili, so bili zanimivi predvsem zato, ker so to bila vozila, ki so se lahko sama premikala, so imela lastni pogon. Spreminjala se je tudi oblika, zunanjost, avtomobili so bili vse manj podobni kočijam. Ko je proizvodnja postala hitrejša, ko so se pojavili tekoči trakovi, je bilo treba prilagoditi tudi barvanje avtomobilov. Andrej Brglez nas bo spomnil, da je iz tistega časa zanimiv podatek, da je tudi pri barvanju avtomobilov imel veliko vlogo Henrry Ford. Znana je njegova izjava, da ljudje lahko kupijo kakršnega koli Forda, le da je črn. Šel je celo tako daleč, da je vsem, ki bi morda Forda pobarvali v kakšno drugo barvo kot črno, grozil, da jim ne bo več veljala garancija.
Izjemno pomemben je prvi vtis, ki ga avtomobil naredi na potencialnega kupca, in pri tem ima nedvomno veliko vlogo tudi barva.
Ko so se pojavili prvi avtomobili, so bili zanimivi predvsem zato, ker so to bila vozila, ki so se lahko sama premikala, so imela lastni pogon. Spreminjala se je tudi oblika, zunanjost, avtomobili so bili vse manj podobni kočijam. Ko je proizvodnja postala hitrejša, ko so se pojavili tekoči trakovi, je bilo treba prilagoditi tudi barvanje avtomobilov. Andrej Brglez nas bo spomnil, da je iz tistega časa zanimiv podatek, da je tudi pri barvanju avtomobilov imel veliko vlogo Henrry Ford. Znana je njegova izjava, da ljudje lahko kupijo kakršnega koli Forda, le da je črn. Šel je celo tako daleč, da je vsem, ki bi morda Forda pobarvali v kakšno drugo barvo kot črno, grozil, da jim ne bo več veljala garancija.
Danes je različnih barv in kombinacij na stotine, barve avtomobilov igrajo pomembno vlogo pri marketingu, saj je tisti prvi vtis, ki ga avto napravi na potencialnega kupca, izjemno pomemben.
Uporabniki volkswagnovega večnamenskega vozila caddy so zdaj pred resnim izzivom, da bi morda kupili novega. Skoraj decimeter je daljši od predhodnika, kar se seveda izdatno pozna tako v kabini, kjer se bo udobno počutilo pet potnikov, kot v prtljažniku, ki meri v dolžino 110 centimetrov in v širino skoraj 120. To pomeni, da če ga natrpamo do stropa, pogoltne dobrih 1200 litrov prtljage. Praktična je tudi asimetrično deljiva zadnja klop z možnostjo nastavitve naklona, ki jo lahko prekucnemo ali tudi odstranimo. Tako povečamo prostor za prtljago zadaj na dva metra dolžine in s tem prostornino tovornega prostora na 2,5 kubičnega metra.
Seveda je zdaj caddy v notranjosti osvojil mnogo tega, kar ponuja golf zadnje generacije, predvsem imamo v mislih digitalizacijo praktično vseh funkcij in nastavitev. Še vedno smo mnenja, da bi bilo z varnostnega vidika morda vseeno bolje, če bi na primer upravljanje radia, gretja in še česa lahko izvedli s premikanjem gumbov - dotikanje oznak na zaslonu s prsti le ukrade nekaj voznikove pozornosti. Skratka, znanje iz golfa so pri Volkswagnu prenesli tudi v caddya, ki je - spredaj s podobo osebnega avtomobila in zadaj še vedno s precej štirioglato in še vedno bolj "tovorno" podobo tako zdaj morda postal še manj tovorni dostavnik in še bolj družinski in udoben prevoznik potnikov - zadaj sedečim omogočajo lažji vstop in izstop tudi 70 centimetrov široka drsna vrata. Je pa seveda treba dodati, da je caddyjeva podoba modernejša in v duhu hišne usmeritve - tudi z zdaj že obveznimi LED svetili tako spredaj kot zadaj.
Morda bi kdo razmišljal tudi o malo zmogljivejšem pogonskem agregatu, a po drugi strani je dvolitrski 90 kilovatni dizel povsem ustrezen, poraba je v povprečju pod sedem litrov. Za dodatek k ležernosti in ugodju med vožnjo poskrbi tudi zelo uglajen in odziven sedemstopenjski samodejni DSG. Vse je torej nekako tako kot mora biti, žal se to, kar dobro kaže tudi pri ceni – ta je za tak avtomobil več kot 33 tisočakov.
Segment B SUV predstavlja pri nas četrtino trga v Sloveniji in tja spada tudi oplova mokka, ki se je v teh dneh pripeljala k nam. Gre za drugo generacijo, ki je že na pogled čisto drugačna od prejšnje. Avtomobil je krajši za 12 centimetrov, sicer pa skladno in atraktivno oblikovan, v notranjosti prostoren in kvalitetno izdelan. Večina funkcij je seveda digitaliziranih, nekaj stikal je na srečo še vedno fizičnih. Pogonski agregati so znani PSA-jevi, 1,2 litrski bencinski 74 ali 96 kilovatni, pa dizelski 81 kilovatni, možen je tudi osem stopenjski samodejni menjalnik. Moka pa je lahko tudi električna, e-motor je 100 kilovatni, baterija zadostuje za doseg blizu 300 kilometrov. Najcenejša mokka stane 19 tisočakov, električna najmanj 33.500 – brez upoštevanja subvencije. Letos naj bi pri nas prodali 600 vozil, 7 odstotkov bo električnih.
Pri Seatu so izdatno osvežili modela ibiza in arona. Ibiza – v 37 letih v petih generacijah skoraj 6 milijonov vozil, tako je ibiza najuspešnejši seatov model. V notranjosti seveda prevladuje digitalni dizajn, zunaj so opazna LED svetila spredaj in zadaj, v obeh vozilih je nekaj novih asistenčnih sistemov. Arona je na pogled nekoliko robustnejša. Na voljo je tudi motor na stisnjen zemeljski plin, menjalniki ročni ali samodejni DSG.
Novi volkswagnov električni ID.4., ki je pred kratkim na preizkusu Euro NCAP prejel vseh pet zvezdic, je postal Svetovni avto leta 2021. V izboru sodeluje 90 mednarodnih avtomobilističnih novinarjev iz 24 držav, ki glasujejo za najboljše novosti na svetovnem trgu. VW bo v prihodnjih dneh predstavil tudi novi vrhunski športni model z oznako ID.4 GTX iz serije popolnoma električnih avtomobilov. V prihodnje bodo vsi najzmogljivejši modeli posamezne serije ID nosili to oznako.
Nov izgled je dobila Honda HR-V. Je nekoliko nižja, a obenem prostornejša, opremljena s široko paleto naprednih varnostnih tehnologij in pripomočkov za voznika. Za odzivno in učinkovito vožnjo skrbi hibridna tehnologija – dva zmogljiva električna motorja, ki sta povezana z 1.5 litrskim bencinskim motorjem. Novi HR-V e:HEV se pripelje k nam predvidoma v decembru.
Na današnji dan pred 60 leti je Citroen novinarjem predstavil vozilo AMI 6, najprej kot limuzino, še bolj pa je bila uspešna karavanska različica. S svojim nepozabnim navznoter nagnjenim zadnjim steklom in obliko karoserije, ki so jo poimenovali linija Z, je AMI 6 občutno zaznamoval 60. leta prejšnjega stoletja.
Ob koncu le še o Najboljših za volanom 2021. Polfinalna izbora naj bi se odvila 2. in 3. junija (najprej za dekleta, potem za fante). Tako bodo določili po deset najboljših za finalni nastop, ki bo 22. junija. Če bi se slučajno kaj zataknilo, pa se bo tekmovanje odvilo v začetku julija. Zgodilo se bo seveda v AMZS centru varne vožnje na Vranskem.
V prihodnjih minutah pa k najmlajšim udeležencem v prometu, ki so kot sopotniki v prometu povsem odvisni od nas. Nekateri se še vedno premalo zavedajo, kako zelo pomembno je, da imamo dober otroški varnostni sedež, pa seveda tudi, da je ustrezno nameščen.
Začela se je gradnja novega potniškega centra v Ljubljani, ki seveda prinaša kar nekaj motenj v prometu. Gradnja bo po napovedih trajala dve leti in v tem času se bomo morali prilagajati občasnim zaporam in oviram na gradbišču. Če bi tak ali podoben projekt izpeljali pred recimo vsaj 30 leti, bi bilo danes marsikaj drugače. Ampak kar zadeva mobilnosti, smo zadaj še kje.
V preteklem letu smo zelo veliko govorili o električni mobilnosti. Na tem področju so zelo močni kitajski proizvajalci, ki so tudi odgovorni, da so proizvajalci električnih vozil le začeli počasi popuščati s cenami, ki pa so še vedno zelo visoke. Kakšne so smernice in kaj lahko pričakujemo letos in v prihodnjih letih? O vsem tem Janez Martinčič in Andrej Brglez.
V minutah za mobilnost se bomo tokrat ozrli nazaj na leto, ki se izteka. Andrej Brglez nas spomni, da so uničujoče poplave pri nas vplivale tudi na mobilnost, da je bilo veliko avtomobilov poplavljenih, pa da so cene avtomobilov še naprej rasle in da je rasla tudi prodaja električnih avtomobilov. Ta je v Evropi letos prvič presegla prodajo dizelskih avtomobilov. Sicer pa sprehod po svetu pokaže, da so avtomobilske zgodbe po različnih koncih sveta zelo različne.
Ker so električna vozila z nami že kar nekaj let, je na trgu tudi vedno več rabljenih. Kupci pa se za nakup takih težko odločajo, saj je neznank še preveč, predvsem pa ne zaupajo kakovosti baterij, ki so del avtomobila, okoli katerega se pravzaprav vse vrti.
Vemo, da prodaja avtomobilov še vedno v veliki meri temelji na obisku avtomobilskega salona, ampak nakupni proces se tudi v tej panogi pri večini kupcev začne na spletu. Vendar pa se nakupne poti spreminjajo, tudi pri nas. Spomnimo, kako je prodaja tekstila in obutve prek interneta postala izjemen posel, počasi podobne nakupne navade prodirajo tudi na področje prodaje avtomobilov, tudi rabljenih. Kako hitro gre slovenski kupec na nova polja spletnega nakupovanja? Sogovornik: - Marin Vladović, izvršni direktor in partner platforme AutoBrief
Avtomobilska industrija iz leta v leto beleži izjemen napredek pri razvoju praktično vseh avtomobilskih sklopov. Eden pomembnejših in še kako dobrodošlih za voznika je napredek pri razvoju avtomobilskih svetil, predvsem žarometov. Zadnje čase je popularna t. i. LED matrična tehnologija, ki je s pomočjo več tisoč LED diod v žarometu sposobna usmerjati množico svetlobnih snopov, ki so neodvisni drug od drugega in tako lahko dinamično osvetljujejo različne segmente ceste. Sogovornik: - vodja razvoja žarometov v Hella Saturnus Janez Nučič
Pred dnevi je bila organizirana akcija Slovenija piha nula nula, ki naj bi voznike spodbudila, da ne bi pijani sedali za volan, a se je znova izkazalo, da vsi ne napihajo nula nula. Kje smo na zemljevidu pitja alkohola, zakaj ga ni dobro piti in kako je nevaren za volanom? O tem se bo Janez Martinčič tokrat pogovarjal z doktorico psiholoških znanosti Majo Roškar z Nacionalnega inštituta za javno zdravje.
V zadnjem času se sem ter tja pojavi kakšna novica, da zanimanje za nakup električnih avtomobilov pada. Zato se tudi proizvajalci odločajo o znižanju proizvodnje električnih avtomobilov.
Raziskave so pokazale, da pod vplivom alkohola težje zaznamo rdečo barvo, to pa je v prometu lahko zelo nerodno ali celo usodno. Evropska uredba določa, da morajo biti že od junija 2022 vsi novi tipi vozil, od julija 2024 pa vsa nova vozila na evropskem trgu opremljena z modernimi varnostnimi sistemi, med katere sodi tudi tehnična predpriprava za namestitev blokirne naprave (tako imenovane alkoholne ključavnice) za preprečevanje vožnje pod vplivom alkohola. Ali bi bilo smiselno uzakoniti "nič celih nič"? Kakšen je odnos mladih do alkohola, ki so nam starejšim v zadnjem času lahko za vzor, kar zadeva šofiranje pod vplivom alkohola?
Tudi letos so evropski avtomobilski klubi skupaj s potrošniškimi organizacijami vzeli pod drobnogled zimske pnevmatike dveh različnih dimenzij – ene primerne za kompaktne križance in druge za avtomobile nižjega srednjega razreda. Ugotovili so, da so razlike med pnevmatikami med različnimi proizvajalci lahko kar velike, in tudi, da visoka cena ni vedno zagotovilo za najvišjo kakovost.
Pred dnevi je AMZS spet gostila mednarodno tekmovanje in usposabljala mehanike, ki delujejo v cestnih patruljah. Srečanje poteka pod pokroviteljstvom mednarodne avtomobilistične zveze FIA Regija 1, ki združuje avtomobilske klube iz Evrope, Afrike in Bližnjega vzhoda ter ARC Europe – mednarodne mreže za pomoč na cesti, ki danes zagotavlja pomoč na cesti v kar 43 evropskih državah. Sodelovale so ekipe iz 17 avtomobilskih klubov, v naši sta bila Janez Kajzar iz postojnskega centra AMZS in Jakob Turnšek iz Celjskega servisa.
Zastoji na vpadnicah v Ljubljano in na ljubljanskem obroču so vsakodnevna stalnica. Hitrih rešitev stroka nima, zato bo DARS prihodnje leto s pomočjo umetne inteligence poskušal povečati pretočnost skozi ljubljanski obroč. S postavitvijo več kot 50 portalov, ki jih bodo integrirali v nadzorne centre za vodenje in nadzor prometa, bodo obveščali voznike o priporočeni hitrosti in na ta način poskušali povečati pretočnost.
Ocene kažejo, da prometne nesreče države stanejo od enega ali celo do treh odstotkov njihovega bruto nacionalnega proizvoda na leto. Evropa se je odločila ukrepati. Tako države članice EU od 1. oktobra 2017 uvedejo centre za obveščanje o javni varnosti eCall, ki so opremljeni za obravnavo klicev eCall. Od 31. marca 2018 pa je moral biti vsak nov tip avtomobila, prodanega v Evropi, opremljen s sistemom 112 eCall. Tako avtomobil lahko samodejno pokliče vseevropsko številko 112 v primeru resne prometne nesreče in operaterjem v sili posreduje informacije o incidentu, vključno s koordinatami GPS, časom incidenta in identifikacijsko številko vozila. Andrej Brglez o tem, kako sistem deluje in kaj se obeta v prihodnosti.
Čeprav se zadnje čase, kar zadeva teme s področja mobilnosti, ukvarjamo predvsem s tem, kako bi vse dali na elektriko in pokopali vse drugo, pa v ozadju še vedno tečejo raziskave in napredujejo projekti, ki naj bi nas zapeljali v naslednje stopnje avtonomne vožnje. O vmesnikih v vozilih, zakaj jim tako rečemo, kakšna je njihova vloga in kakšna bo v prihodnosti, s prof. dr. Jako Sodnikom s fakultete za elektrotehniko v Ljubljani. Zapeljemo še Fiat 500x in 500x "zgoraj brez" in prenovljenega Škodinega karoqa.
Mestna središča se zapirajo za avtomobile, načini mobilnosti se tako spreminjajo. Vedno več je prevoznih sredstev, hitrosti so vedno višje, vedno bolj pereči so izzivi uporabe mikromobilnosti, predvsem e-skirojev. Kako se v tujini lotevajo reševanja problemov (starostne in hitrostne) omejitve? Kako »preživeti« čas, ki je potreben, da se uveljavi zakonodaja? Pogovor z Ano Cergolj Kebler, vodjo projektov varne vožnje pri Zavarovalnici Triglav. Zapeljemo se tudi s prostornim Fiatom, udobnim Citroenom in uporabnim Volkswagnom – tokrat bo šlo brez elektrike.
Zadnja desetletja smo bili vajeni, da so novinarji (pa tudi obiskovalci) vsako leto obiskovali ene in iste avtomobilske salone in tam videli, kaj se nam na avtomobilskem področju v bližnji prihodnosti obeta novega. Zdaj tega tako rekoč ni več. To je bilo videti in čutiti na Münchenskem salonu, kjer je lahko predvsem strokovna javnost na enem kraju doživljala promocijo novih avtomobilskih rešitev, tehnologij, komponent, na drugem kraju v središču Münchna pa so zgradili velike odprte razstavne prostore, kjer so potekali razni dogodki in testne vožnje. Med obema središčema pa naj bi potekala testna proga za vozila sodobnih novih čistih tehnologij. Torej čisto drugačen koncept, ki ga je zaznal tudi Andrej Brglez.
Naš tokratni sogovornik je Peter Kavčič, urednik portala Doberavto.si. Portal deluje pod okriljem AMZS in posreduje širok nabor podatkov o rabljenih avtomobilih, ki iščejo kupce pri različnih ponudnikih. Zadnjih nekaj let je trg novih in posledično tudi rabljenih vozil zelo nihal, primanjkovalo je enih in drugih, zdaj pa se stvari počasi umirjajo in lahko rečemo, da tudi nekako postavljajo na svoje mesto.
V minutah za mobilnost še enkrat spomnimo, da je Slovenija geografsko zelo razgibana, da so poti, po katerih hodijo otroci v šolo, zelo zelo različne in da se Slovenija uvršča med države, v katerih je varnost otrok na zelo visokem nivoju.
Eden izmed ključnih razlogov, zakaj je Dunaj najboljše mesto na svetu za življenje, je zagotovo učinkovit javni promet. Podzemna železnica, tramvaji, avtobusi in vlaki ponujajo možnost hitre in poceni mobilnosti po celotnem mestu, vedno več ljudi tudi kolesari po dobro urejenih stezah, pešcem so namenjeni celo pametni semaforji. V avstrijski prestolnici načrtujejo še bolj učinkovito in okolju bolj prijazno mobilnost, eden izmed ključnih ciljev je, da bi imeli na 1000 prebivalcev samo še 250 avtomobilov, želijo si mesto pešcev in kolesarjev, med drugim razvijajo mrežo in infrastrukturo za tovorna kolesa. S prometom prihodnosti se ukvarjajo v posebnem mestnem mislišču Smart Wien. Kaj se lahko naučimo iz dunajskih praks in vizij? Preverjal je Luka Hvalc.
Neveljaven email naslov