Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ob 15. obletnici podpisa sporazuma o nasledstvu nekdanje Jugoslavije je v državnem zboru potekala konferenca, na kateri so udeleženci poudarili pomen sporazuma in opozorili na težave pri njegovem uresničevanju, predvsem kar zadeva razdelitev bremena za devizne hranilne vloge. Sporazum o nasledstvu sicer opredeljuje pravice in obveznosti naslednic nekdanje Jugoslavije, pomemben pa je tudi, ker je simbolično končal vojne na tem območju.
Na konferenci je bilo večkrat izpostavljeno, da je bilo s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Ališić Sloveniji naloženo nepravično veliko finančno breme, kar zadeva devizne hranilne vloge. Predsednik državnega zbora Milan Brglez:
»Četudi je ta odločitev popolnoma v neskladju z navedenim členom priloge C (sporazuma o nasledstvu), ser je Slovenija kot demokratična država, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, odločila, da odločbo strasbourškega sodišča v celoti udejanji. Tako smo že začeli s postopki za povrnitev neprenesenih deviznih vlog, pri čemer je našemu postopku pritrdil tudi Svet Evrope.«
Finančni minister Dušan Mramor:
Naša država vztraja, da s sodbo sodišča v Strasbourgu to vprašanje ni rešeno in da ostaja del pogajanj o nasledstvu. Visoka predstavnica za nasledstvo Ana Polak Petrič:
Nekdanji poslanec Parlamentarne skupščine Sveta Evrope in avtor poročila o vprašanju Ljubljanske banke Erik Jurgens, ki ga je parlamentarna skupščina sprejela leta 2004, je bil v svojem nastopu oster do vseh naslednic:
»Mislim, da bi moralo biti vseh 5 držav naslednic sram, da 15 let po podpisu sporazuma še niso rešile problemov. Vse bi vas moralo biti sram!«
Ob tem je v pogovoru za Radio Slovenija pohvalil slovensko vlado, da se je zavezala k uresničitvi sodbe, in dejal, da bi ji ta pogum morale priznati tudi druge naslednice. Upa, da bo to pripomoglo k temu, da bodo tudi one iskale rešitve, ki bi pomagale pri vračanju dolgov varčevalcem.
Finančni minister Mramor je ob tem tudi pozval vse naslednice in mednarodno skupnost k uresničevanju sporazuma.
Na podlagi sporazuma o nasledstvu sicer uspešno potekajo pogajanja o razdelitvi nepremičnin – Slovenija bo do konca leta prevzela še šest diplomatsko-konzularnih predstavništev SFRJ -, in kulturne dediščine. Določen napredek je pri dostopu do arhivskega gradiva, kjer pa so še vedno zaprti arhivi Narodne banke Jugoslavije in obveščevalno-varnostnih služb.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Ob 15. obletnici podpisa sporazuma o nasledstvu nekdanje Jugoslavije je v državnem zboru potekala konferenca, na kateri so udeleženci poudarili pomen sporazuma in opozorili na težave pri njegovem uresničevanju, predvsem kar zadeva razdelitev bremena za devizne hranilne vloge. Sporazum o nasledstvu sicer opredeljuje pravice in obveznosti naslednic nekdanje Jugoslavije, pomemben pa je tudi, ker je simbolično končal vojne na tem območju.
Na konferenci je bilo večkrat izpostavljeno, da je bilo s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Ališić Sloveniji naloženo nepravično veliko finančno breme, kar zadeva devizne hranilne vloge. Predsednik državnega zbora Milan Brglez:
»Četudi je ta odločitev popolnoma v neskladju z navedenim členom priloge C (sporazuma o nasledstvu), ser je Slovenija kot demokratična država, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, odločila, da odločbo strasbourškega sodišča v celoti udejanji. Tako smo že začeli s postopki za povrnitev neprenesenih deviznih vlog, pri čemer je našemu postopku pritrdil tudi Svet Evrope.«
Finančni minister Dušan Mramor:
Naša država vztraja, da s sodbo sodišča v Strasbourgu to vprašanje ni rešeno in da ostaja del pogajanj o nasledstvu. Visoka predstavnica za nasledstvo Ana Polak Petrič:
Nekdanji poslanec Parlamentarne skupščine Sveta Evrope in avtor poročila o vprašanju Ljubljanske banke Erik Jurgens, ki ga je parlamentarna skupščina sprejela leta 2004, je bil v svojem nastopu oster do vseh naslednic:
»Mislim, da bi moralo biti vseh 5 držav naslednic sram, da 15 let po podpisu sporazuma še niso rešile problemov. Vse bi vas moralo biti sram!«
Ob tem je v pogovoru za Radio Slovenija pohvalil slovensko vlado, da se je zavezala k uresničitvi sodbe, in dejal, da bi ji ta pogum morale priznati tudi druge naslednice. Upa, da bo to pripomoglo k temu, da bodo tudi one iskale rešitve, ki bi pomagale pri vračanju dolgov varčevalcem.
Finančni minister Mramor je ob tem tudi pozval vse naslednice in mednarodno skupnost k uresničevanju sporazuma.
Na podlagi sporazuma o nasledstvu sicer uspešno potekajo pogajanja o razdelitvi nepremičnin – Slovenija bo do konca leta prevzela še šest diplomatsko-konzularnih predstavništev SFRJ -, in kulturne dediščine. Določen napredek je pri dostopu do arhivskega gradiva, kjer pa so še vedno zaprti arhivi Narodne banke Jugoslavije in obveščevalno-varnostnih služb.
Državni zbor bi moral na današnji seji odločati tudi o noveli zakona o zdravniški službi, s katero bi razširili nabor storitev, ki jih morajo zdravniki opravljati med stavko, a so glasovanje na predlog koalicije preložili na eno od prihodnjih sej. Kot je dejal vodja poslanske skupine Svoboda Borut Sajovic, želijo dodatno proučiti možnosti za vlaganje amandmajev. Poslanci pa so opravili prvo branje predloga zakona o ureditvi sodnega varstva za bančne razlaščence. Drugi poudarki: - Iz sveta obsodbe izraelskega napada na humanitarne delavce v Gazi, Izrael napovedal preiskavo. - 12-letnik streljal na osnovni šoli na Finskem, enega učenca ubil, dva huje ranil. - Letos manj državnega denarja obmejnim občinam za uporabo cest pri varovanju meje.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Svet je v primeru Gaze padel na preizkušnji humanosti, saj se izraelski napadi na enklavo kljub resoluciji varnostnega sveta Združenih narodov o takojšnji prekinitvi ognja nadaljujejo, ugotavlja zunanja ministrica Tanja Fajon. Kot dodaja, si naša država močno prizadeva za mir v regiji in se angažirano pogovarja, kako doseči rešitev dveh držav. Ob tem je opozorila, da trajnega miru in varnosti za obe strani ne bo, če ne bo mirovne konference in mirovnega načrta, ki ga bodo priznavali vsi akterji v regiji. V oddaji tudi: - Pristojni parlamentarni odbor potrdil predlog novele zakona o zdravniški službi - Inflacija na letni ravni znova nekoliko višja - Dezaktiviranje bombe, najdene v Mariboru, prihodnjo nedeljo
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Dobra dva meseca pred evropskimi volitvami je Slovenijo obiskala predsednica Evropskega parlamenta Roberta Metsola. Po včerajšnjem dialogu z mladimi je danes stopila pred poslance v državnem zboru in Slovence pozvala h glasovanju na evropskih volitvah. Kot je dejala, si želi počiti bruseljski mehurček in približati Evropo ljudem. Več v oddaji, ki prinaša še: - Izrael v Gazi zagrešil dejanja genocida, prepričana posebna poročevalka Združenih narodov - Ameriške oblasti nadaljujejo iskanje preživelih po zrušitvi mostu, v katerega je trčila ladja - V Dravogradu načrtujejo zgraditev protipoplavnih zidov
Varnostni svet Združenih narodov bo predvidoma čez dve uri glasoval o predlogu resolucije, ki jo je pripravilo deset članic, med njimi tudi Slovenija. Resoluciji, ki naj bi zahtevala brezpogojno premirje v Gazi in izpustitev talcev, naj bi se tokrat obetala podpora. Generalni sekretar Antonio Guterres je med današnjim obiskom v Jordaniji izjavil, da Gaza potrebuje dostavo velikih količin humanitarne pomoči za ohranitev življenj. V oddaji tudi o tem: - Štirim osumljencem za teroristični napad v Moskvi grozi dosmrtni zapor - Premier Golob poslancem pojasnjuje azilno politiko in omejevanje draginje - Po prenovi bo promet na nekdanjem mejnem prehodu Fernetiči varnejši in bolj pretočen
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Voditelji Unije drugi dan zasedanja obravnavajo težave evropskih kmetov, ki že več mesecev protestirajo proti ukrepom povezave na področju kmetijstva in podnebne politike ter nelojalni konkurenci iz tretjih držav. Evropska komisija pa je danes predlagala zvišanje carin na uvoz žita in žitnih izdelkov iz Rusije in Belorusije v Unijo. V oddaji tudi o tem: - Rusija močno okrepila napade na ukrajinsko energetsko infrastrukturo - Gospodarski optimizem pri nas peša, le v gradbeništvu še naprej obetavno - Ob svetovnem dnevu vodá pozivi k sodelovanju in ozaveščanju
Ob skorajšnji 20-ti obletnici včlanitve Slovenije v Nato je sedež zavezništva v Bruslju danes obiskal premier Robert Golob. Ob poudarjanju nujnosti enotnosti do dogajanja v Ukrajini in Gazi je napovedal krepitev izdatkov za obrambo ter dodatna prizadevanja za ohranjanje miru na Kosovu. Golob je dejal, da je Slovenija pripravljena okrepiti svojo navzočnost v Natovi misiji KFOR na Kosovu ter tudi tako pomagati lokalnim oblastem. Vodstvo Nata je pozdravilo namero. V oddaji boste lahko slišali še: - Slovenija ruskega diplomata označila za nezaželeno osebo - Med glavnimi tarčami Izraela ostaja bolnišnica Al Šifa - Dan gozdov poudarja skrb zanje, tudi kot prostor druženja
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Petnajstminutna oddaja je predvsem lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanja, problemov in uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13.00.
Številne zahodne države so kritične do izzida ruskih predsedniških volitev, na katerih si je Vladimir Putin zagotovil peti mandat. V Parizu in Washingtonu med drugim opozarjajo, da volitve niso bile svobodne in demokratične. Legitimnost volitev je zavrnila tudi nemška zunanja ministrica Annalena Baerbock, saj da volivci pri glasovanju niso imeli izbire. Druge teme: - Na Jesenicah se začenja slovesnost ob preboju druge predorske cevi Karavanke - Visoki zunanjepolitični predstavnik Unije Borrell Gazo označil za največje pokopališče na prostem - Včerajšnji kairiski vrh italijanska premierka Meloni označila za zgodovinski
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
V devetem tednu zdravniške stavke se je na koncu predora pokazala luč v obliki mediacije, s katero bi zbližali stališča vlade in sindikata Fides za končanje stavke. Predvidoma v ponedeljek bo uvodni sestanek s predstavniki Mediacijskega centra Odvetniške zbornice. Je pa Fides danes zanikal sinočnje besede predsednika vlade, da Fides sprejema možnost, da se dvigi plač uveljavijo s 1. januarjem 2025. V sindikatu trdijo, da se na stavkovnih pogajanjih o tem še niso pogovarjali. Na ponudbo vlade danes čakajo tudi stavkajoči operaterji na številki 112 ter kmetje, ki napovedujejo shod. Ob tem se nadaljujejo krovna pogajanja o plačni reformi v javnem sektorju. Ostali poudarki: - Preiskovalna komisija za Ukrajino našla nove dokaze o kršitvah človekovih pravic tako na ruski kot ukrajinski strani. - Selitev sedeža Agencije za radioaktivne odpadke je zgolj formalnost, pravi njeno vodstvo. - Plovna sezona na Soči odprta; za tri odseke različni odloki in tudi cene.
V nedeljo bo v Novi Gorici potekala dezaktivacija treh letalskih bomb, ki so jih pirotehniki odkrili pri pregledu gradbišča na tamkajšnji železniški postaji. Eno bombo bodo morali razstreliti na kraju samem, dve bodo predvidoma nevtralizirali z odvijanjem vžigalnikov. Na slovenski strani bodo evakuirali 400-metrski pas od mesta najdbe, na italijanski strani pa 600-metrski. Vse dejavnosti tečejo usklajeno z italijasnko stranjo. V oddaji tudi: - Tožilci znova stavkajo, od roka za ureditev plač mineva 70 dni. - Ruski predsednik Putin pozval k udeležbi na volitvah, tudi na zasedenih ukrajinskih ozemljih. - Na čelu Nizozemske po neuspelih pogovorih najverjetneje tehnična vlada.
Zaposleni na večini upravnih enot danes stavkajo. V Sindikatu državnih organov so pozvali vlado, naj začne reševati položaj javnih uslužbencev upravnih enot. Če se ne bo zgodilo nič, bodo stavko nadaljevali prihodnjo sredo, napovedujejo tudi zaostrovanje dejavnosti. Minister za javno upravo Jože Props obžaluje stavko. Drugi poudarki oddaje: - Tožilci bodo jutri stavkali, saj današnja pogajanja z vladno stranjo niso bila uspešna. - V pogajanjih o prekinitvi ognja v Gazi brez napredka. - Posodabljanje večnamenske ladje Triglav bo trajalo še dve leti.
Neveljaven email naslov