Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
Še zadnji dan tega leta je pred nami. Ste uresničili in izpolnili vse, kar ste si za letos zadali? Ali pa lovite zadnji vlak? No, učencem z OŠ Notranjskega odreda Cerknica časa največkrat zmanjka za šolske obveznosti.
Šolarji v tem tednu uživajo na brezskrbnih božično-novoletnih počitnicah in tudi številni starši so si vzeli proste dni, da lahko preživijo kar čim več časa s svojimi otroki. Idej za kratkočasenje in druženje zagotovo ne zmanjka, nekateri jih poiščejo v toplem domu, drugim so bolj všeč družinske aktivnosti v zimski idili. Kaj najraje počnejo s svojimi starši, so Tadeji Bizilj povedali četrtošolci Maruša, Samuel, Ajda, Tine, Lina in Žan z Osnovne šole Rače.
V teh decembrskih dneh so bolj kot katera druga domišljijska pravljična bitja v osredju dobri trije možje, ki otroke razveseljujejo z darili. A še zdaleč niso edini, ki jih imajo otroci radi. Ko se začnejo v njihovih ustih majati prvi mlečni zobki, je lahko marsikateri otrok prestrašen, žalosten in se boji bolečin, a ko pomisli na to, da ga bo po tem obiskala zobna miška, je strah hitro premagan. Polona Grilc je skupaj z otroki iz OŠ Gradec, Podružnične šole Vače, razmišljala o zobni miški pa tudi o tem, kje živi, kaj počne in kaj naredi z mlečnimi zobki otrok.
Toplo stanovanje, dišeči piškoti ali potica, praznične lučke, prijetne melodije in predvsem bližina tistih, ki jih imamo najraje – ja, vse to je božič. In čeprav so za otroke v teh dneh zelo pomembna darila, se vsi zavedajo, da božiček nima neomejenih zalog in da so lahko zadovoljni že, če jih danes pod smrekico pričaka kakšno majhno presenečenje. Dobri mož je darila za letos že raznesel, o tem, kakšni so njegovi načrti sedaj pa je s tretješolci z OŠ Litija, Podružnične šole Vače razmišljala Polona Grilc.
Petek je danes, 21. december, in zadnji dan pouka za šolarje v tem letu je končno tu. Čeprav je pred njimi še nekaj šolskih ur, bodo te danes potekale v bolj veselem in sproščenem vzdušju. Kako počitnice in prihajajoče praznične dni pričakujejo četrtošolci in osmošolci iz Osnovne šole Rače in kakšne načrte imajo, je zanimalo Tadejo Bizilj.
Risani junaki so med otroki zelo priljubljeni, nekateri prisegajo na živalske junake, drugim so ljubši tisti v človeški obliki. Tretješolci iz OŠ Gradec, Podružnične šole Vače, so Poloni Grilc povedali, katere junake najraje spremljajo sami in kaj bi se zgodilo, če bi ti prišli k njim na obisk.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Mesec december se bo počasi prevesil v drugo polovico, mesta po vsej Sloveniji pa so že praznično obarvana in okrašena z več tisoč lučkami in okraski. Tudi osnovnošolci v teh dneh pridno okrašujejo učilnice in šole pa tudi svoje sobe in domove. Tretješolci Andreja, Nik, Julija, Zala in Lan iz Ljubljane so Tadeji Bizilj povedali, kako se okraševanja lotijo sami.
Bolivija, Peru, Čile, Argentina in Ekvador so njegove dežele. Rad živi in leta visoko. Pade malo manj rad in tudi redko, saj je izjemen letalec, jadralec pravzaprav. Tudi težak. Po kilogramih. Dolgoživ pa tudi. Dočaka lahko celo 100 let. Že veste o katerem ptiču govorimo? Liana Buršič je o njem spraševala učence 3.A razreda ljubljanske OŠ Majde Vrhovnik, Julijo, Jona, Marka, Maja, Emila in Alice ter biologinjo in vodnico v ZOO-ju Petro Hrovatin.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
V jezikovno obarvani rubriki Dobro jutro, otroci smo slišali kar nekaj modrosti. Mladi sicer pravijo, da jim ne gre vse vedno kot po maslu, a vedo, da se na napakah tudi učimo. Prisluhnimo učencem OŠ Žalec.
Se tudi k vam kdaj prikrade dolgčas? Ko ne veste, kaj početi, ko se minute vlečejo kot ure, ko se vam vse naokoli zdi nesmiselno in ja, enostavno dolgočasno. Večina vas sicer takrat vzame v roke kakšno elektronsko napravo, a idej, kako pregnati dolgčas, je še veliko več, predvsem pa so še veliko boljše. Lahko preberete kakšno knjigo, kaj narišete ali pobarvate, napišete kakšno pesem ali zgodbo. Še več idej pa imajo petošolci Nika, Anika, Eneja, Vid in Urban iz OŠ Notranjskega odreda Cerknica. Z njimi se je pogovarjala Tadeja Bizilj.
Včasih so otroci hodili v šolo drugače kot hodijo danes – hodili so peš, se pri tem družili in tudi marsikatero ušpičili. Danes jih starši prevažajo sem in tja in vedno manj je učencev, ki bi v šolo in domov hodili peš. S tem se manj družijo, pogovarjajo, z uporabo prevoznih sredstev pa povečujejo tudi obremenitev okolja. O tem, zakaj je pametno in koristno hoditi peš, bodo več povedale učenke s I. Osnovne šole Žalec jutri v naši mladinski oddaji Hudo! po 9h, zdajle pa prisluhnimo, katera so najljubša prevozna sredstva petošolcev iz Cerknice. Z njimi se je pogovarjala Tadeja Bizilj.
Še en iz Avstralije. Ki ni kenguru. Ampak vrečo pa nosi s seboj, ves čas. Rove koplje kot profesionalni rudarji ali pa vsaj tako dobro kot podzemni kameradi krti. Kljub svoji miroljubnosti, so znani samoobrambni primeri, ko je s svojo težo človeka podrl na tla in mu z ostrimi zobmi globoko zagrizel pod kožo. Sicer raje grize trave in korenine. Rastlinojedec pač. Liano Buršič je zanimalo, kaj o njem vedo učenci 3.C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja in biologinja, vodnica v ljubljanskem ZOO-ju, Petra Hrovatin.
Neveljaven email naslov