Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medved je največji predstavnik zveri. Njegovo telo je močno in čokato. Pri hoji stopa po celotnem podplatu, zato pravimo, da je podplatar Samci so večji in močnejši od samic. Najtežji uplenjeni samci so tehtali več kot 300 kg. V prvi vrsti je nočna žival, čeprav ga neredko vidimo tudi podnevi. Giblje se v hodu ali drncu. Čeprav je navidez neokreten in počasen, lahko zelo hitro teče. Je dober plavalec, mlajše in lažje živali pa tudi dobro plezajo. Njegov vid je šibak, dobro pa sta razvita sluh in voh. Počiva v podzemnih votlinah, kakršnih je na našem Dinarskem krasu dovolj. Glede brloga medved ni preveč izbirčen. Včasih mu zadostuje že zavetje pod podrtim drevesom ali gost sestoj mladega drevja. Zimo prespi, vendar to ni pravo zimsko spanje (hibernacija); je rahlo. Medved tudi pozimi pogosto zapusti brlog. Medvedka med “zimskim spanjem” celo koti. Telesna temperatura se zmanjša le za 2 °C, kar je še vedno v mejah telesne temperature budnega medveda. Opazneje se upočasni srčni utrip. Miruje več mesecev, zunanja temperatura pa je lahko ves čas pod lediščem. Pravijo, da ima medved tako rad borovnice, da je zaradi njih voljan prehoditi tudi 20 km na dan.
Prisluhnite kaj so Liani Buršič o tem dremavem sladkosnedu povedali učenci 3. a, b, c in č razreda Osnovne šole Mengeš ter biologinja, vodnica v ljubljanskem živalskem vrtu Petra Hrovatin.
Medved je največji predstavnik zveri. Njegovo telo je močno in čokato. Pri hoji stopa po celotnem podplatu, zato pravimo, da je podplatar. Samci so večji in močnejši od samic. Najtežji uplenjeni samci so tehtali več kot 300 kg.
V prvi vrsti je nočna žival, čeprav ga neredko vidimo tudi podnevi. Giblje se v hodu ali drncu. Čeprav je navidez neokreten in počasen, lahko zelo hitro teče. Je dober plavalec, mlajše in lažje živali pa tudi dobro plezajo. Njegov vid je šibak, dobro pa sta razvita sluh in voh. Počiva v podzemnih votlinah, kakršnih je na našem Dinarskem krasu dovolj. Glede brloga medved ni preveč izbirčen. Včasih mu zadostuje že zavetje pod podrtim drevesom ali gost sestoj mladega drevja. Zimo prespi, vendar to ni pravo zimsko spanje (hibernacija); je rahlo. Medved tudi pozimi pogosto zapusti brlog. Medvedka med “zimskim spanjem” celo koti. Telesna temperatura se zmanjša le za 2 °C, kar je še vedno v mejah telesne temperature budnega medveda. Opazneje se upočasni srčni utrip. Miruje več mesecev, zunanja temperatura pa je lahko ves čas pod lediščem.
Medved visoko telesno temperaturo vzdržuje samo z živahno presnovo, pozimi pa ne pije in se ne hrani. Ker se tudi ne iztreblja, se mu v telesu kopičijo strupeni produkti presnove, zlasti sečnina. Dušika, ki je vezan s sečnino, ne izloča s sečem, temveč ga vgrajuje v beljakovine, ki se odlagajo v sokrvici. “Zimsko spanje” medveda je torej posebna oblika stradanja z zmožnostjo nevtraliziranja strupenih produktov presnove.
Medved je vsejed: hrani se z glivami, gozdnimi plodovi, podzemnimi deli rastlin in njihovimi zelenimi deli, nevretenčarji, glodavci in mrhovino. Odrasle parkljarje lahko ujame edinole v visokem snegu. Priložnostno pleni tudi domače živali.
Pravijo, da ima medved tako rad borovnice, da je zaradi njih voljan prehoditi tudi 20 km na dan.
Prisluhnite kaj o tem dremavem sladkosnedu vedo učenci 3. a, b, c in č razreda Osnovne šole Mengeš ter biologinja, vodnica v ljubljanskem živalskem vrtu Petra Hrovatin.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Medved je največji predstavnik zveri. Njegovo telo je močno in čokato. Pri hoji stopa po celotnem podplatu, zato pravimo, da je podplatar Samci so večji in močnejši od samic. Najtežji uplenjeni samci so tehtali več kot 300 kg. V prvi vrsti je nočna žival, čeprav ga neredko vidimo tudi podnevi. Giblje se v hodu ali drncu. Čeprav je navidez neokreten in počasen, lahko zelo hitro teče. Je dober plavalec, mlajše in lažje živali pa tudi dobro plezajo. Njegov vid je šibak, dobro pa sta razvita sluh in voh. Počiva v podzemnih votlinah, kakršnih je na našem Dinarskem krasu dovolj. Glede brloga medved ni preveč izbirčen. Včasih mu zadostuje že zavetje pod podrtim drevesom ali gost sestoj mladega drevja. Zimo prespi, vendar to ni pravo zimsko spanje (hibernacija); je rahlo. Medved tudi pozimi pogosto zapusti brlog. Medvedka med “zimskim spanjem” celo koti. Telesna temperatura se zmanjša le za 2 °C, kar je še vedno v mejah telesne temperature budnega medveda. Opazneje se upočasni srčni utrip. Miruje več mesecev, zunanja temperatura pa je lahko ves čas pod lediščem. Pravijo, da ima medved tako rad borovnice, da je zaradi njih voljan prehoditi tudi 20 km na dan.
Prisluhnite kaj so Liani Buršič o tem dremavem sladkosnedu povedali učenci 3. a, b, c in č razreda Osnovne šole Mengeš ter biologinja, vodnica v ljubljanskem živalskem vrtu Petra Hrovatin.
Medved je največji predstavnik zveri. Njegovo telo je močno in čokato. Pri hoji stopa po celotnem podplatu, zato pravimo, da je podplatar. Samci so večji in močnejši od samic. Najtežji uplenjeni samci so tehtali več kot 300 kg.
V prvi vrsti je nočna žival, čeprav ga neredko vidimo tudi podnevi. Giblje se v hodu ali drncu. Čeprav je navidez neokreten in počasen, lahko zelo hitro teče. Je dober plavalec, mlajše in lažje živali pa tudi dobro plezajo. Njegov vid je šibak, dobro pa sta razvita sluh in voh. Počiva v podzemnih votlinah, kakršnih je na našem Dinarskem krasu dovolj. Glede brloga medved ni preveč izbirčen. Včasih mu zadostuje že zavetje pod podrtim drevesom ali gost sestoj mladega drevja. Zimo prespi, vendar to ni pravo zimsko spanje (hibernacija); je rahlo. Medved tudi pozimi pogosto zapusti brlog. Medvedka med “zimskim spanjem” celo koti. Telesna temperatura se zmanjša le za 2 °C, kar je še vedno v mejah telesne temperature budnega medveda. Opazneje se upočasni srčni utrip. Miruje več mesecev, zunanja temperatura pa je lahko ves čas pod lediščem.
Medved visoko telesno temperaturo vzdržuje samo z živahno presnovo, pozimi pa ne pije in se ne hrani. Ker se tudi ne iztreblja, se mu v telesu kopičijo strupeni produkti presnove, zlasti sečnina. Dušika, ki je vezan s sečnino, ne izloča s sečem, temveč ga vgrajuje v beljakovine, ki se odlagajo v sokrvici. “Zimsko spanje” medveda je torej posebna oblika stradanja z zmožnostjo nevtraliziranja strupenih produktov presnove.
Medved je vsejed: hrani se z glivami, gozdnimi plodovi, podzemnimi deli rastlin in njihovimi zelenimi deli, nevretenčarji, glodavci in mrhovino. Odrasle parkljarje lahko ujame edinole v visokem snegu. Priložnostno pleni tudi domače živali.
Pravijo, da ima medved tako rad borovnice, da je zaradi njih voljan prehoditi tudi 20 km na dan.
Prisluhnite kaj o tem dremavem sladkosnedu vedo učenci 3. a, b, c in č razreda Osnovne šole Mengeš ter biologinja, vodnica v ljubljanskem živalskem vrtu Petra Hrovatin.
Petek je danes, še nekaj šolskih ur pouka je pred učenci, nato pa zasluženi vikend. Nekatere danes čakajo kontrolne naloge, pred drugimi so še spraševanje, govorni nastopi. A vse to je del pouka, ki pa zna biti včasih tudi prav zabaven in zanimiv. Da je v šoli lahko tudi lepo in da v šolo radi hodijo, so Tadeji Bizilj povedali petošolci Urban, Vid, Eneja, Anika in Nika z OŠ Notranjskega odreda Cerknica.
Hm, le katera iz živalskega kraljestva je tokrat zanimala Liano Buršič? Takole ugankarsko je začela - Znan je po svojih selitvah, saj milijone živali spektakularno migrira z ravnic v Serengetiju proti Maasai Mari v Keniji in nazaj, da bi našli hrano in vodo. Gre za največjo vsakoletno selitev sesalcev na svetu. Je tudi ena najhitrejših živali na svetu, svojo hitrost pa razvija tudi na daljših razdaljah. Njegovi največji sovražniki so levi, a v animiranem filmu Levji kralj, je rabelj, saj je mali levček Simba zaradi stampeda njegove črede, izgubil očeta Mufaso. Kdo je? Prisluhnite učencem 3.C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja in biologinji, vodnici v ZOO-ju, Petri Hrovatin.
Če pogledamo le malo nazaj, lahko vidimo, da nam narava ne prizanaša – poplave pri nas, požari v kaliforniji in še bi lahko naštevali. Tudi življenje samo nas preizkuša, zato večkrat doživimo hudo uro. Kaj to pomeni, bodo povedali učenci OŠ Notranjskega odreda Cerknica. Od Anamarije, Žive, Frančiška, Davida, Mateja in Lovra bomo slišali tudi, da mladi pridevkih hud velikokrat uporabijo tudi v pozitivnem pomenu.
Turistična zveza Slovenije vsako leto za osnovnošolce pripravi tekmovanje za Zlato kuhalnico. Šolarji se preizkusijo pri pripravi nacionalnih jedi, komisija pa na koncu na podlagi videza in okusa jedi izbere zmagovalce. Letos so mladi kuhali rižote in pripravljali vanilijeve kreme s sadjem, iz delovnih postaj pa so se ves čas vile omamne vonjave. Najboljše mlade kuharje bomo jutri gostili v naši mladinski radijski oddaji Hudo!, zdajle pa prisluhnimo, kako se v kuhinji znajdejo petošolci Nika, Anika, Eneja, Vid in Urban iz OŠ Notranjskega odreda Cerknica. Z njimi se je pogovarjala Tadeja Bizilj. Tretji petek v novembru, letos 16. novembra, bomo sedmič obeleževali dan slovenske hrane, ki ga je vlada razglasila leta 2012. Na ta dan poteka tudi projekt Tradicionalni slovenski zajtrk (letos že osmi po vrsti), ko imajo otroci v osnovnih šolah in vrtcih zajtrk z živili iz lokalnega okolja. Letos bo v ospredju pomen zdravih tal za pridelavo varne in kakovostne hrane.
Francoski raziskovalci so lani ugotovili, da lahko pavijani spuščajo zvoke, ki spominjajo na samoglasnike. Na podlagi tega sklepajo, da so nekatere opice imele fizično zmožnost govora že pred milijoni let. Pavijan pa je posebna opica tudi brez daru govora. Prisluhnite kaj so Liani Buršič o tem bojevitem patriarhu povedali učenci 3.C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja in biologinja iz ljubljanskega ZOO-ja, Petra Hrovatin .
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Da je dobro imeti plan B in argumente na svoji strani, dobro vedo učenci OŠ Mengeš, ki so govroili o tem, kaj pomeni imeti asu v rokavu …
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Otroci se v vloge filmskih junakov zlahka vživijo, nekaterim so ljubše komedije, drugi uživajo pri ogledu akcijskih filmov, tretji pa imajo raje kakšen dober poučen dokumentarni film. Tadejo Bizilj je zanimalo, kakšne filme najraje pogledajo petošolci Tim, Tijan, Nejc, Špela in Naja iz OŠ Maksa Durjave iz Maribora. Filmsko obarvana bo tudi naša jutrišnja oddaja Hudo!. Učenci z OŠ Ig so na ekološko temo posneli igrani in animirani film Umazani piknik in Narava vrača udarec in zanju prejeli tudi lepe nagrade. Več o snemanju in vsebini filmov pa slišite torej jutri po 9h.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Vsi vemo, da naša Zemlja kroži okoli Sonca in da en krog opravi v enem letu. Njeno kroženje je povezano tudi z našimi letnimi časi. Ob različnih letnih časih namreč sončni žarki padajo na površino Zemlje pod razmičnimi koti. Kadar na severni del Zemlje padajo žarki najbolj navpično, je tam poletje, kadar pa je kot žarkov najmanjši, je tam zima. Zdaj imamo pri nas jesen, letni čas, ki je mladim sogovornikom, ki jih je pred mikrofon povabila Tadeja Bizilj, najmanj ljub. Vas zanima, katerega letnega časa se najbolj veselijo in zakaj? Prisluhnimo Filipu, Ani Natali, Vidu, Jakobu, Hani in Neži iz Mengša.
Če ste kdaj potovali po Avstraliji in plačevali tudi s kovanci za 20 centov, potem veste o kom govorimo danes. Če pa niste, naj vam povem, da ni kenguru. To bi bilo prelahko. Prav nič lahko pa ne bi bilo vam, če bi ga vznemirili, saj bi lahko bili deležni njegovega strupa, ki je za živali smrtno nevaren, človeka pa lahko onesposobi za nekaj ur. Samci tega posebneža med sesalci imajo namreč na nartu zadnje noge ost v kateri je žleza, ki izloča strup. Spoznajmo ga s pomočjo Liane Buršič in učencev 3.C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja in biologinje, vodnice v ljubljanskem ZOO-ju, Petre Hrovatin.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Letošnji zadnji ponedeljek v oktobru je sicer deloven dan, a šolarji danes ostajajo doma. Začele so se namreč jesenske ali krompirjeve počitnice. Kako bodo prosti teden izkoristili učenci z OŠ Prežihovega Voranca?
Še zadnji dan pouka pred prvimi počitnicami v tem šolskem letu je danes pred šolarji in verjamem, da velika večina od njih že odšteva ure do takrat, ko bodo lahko šolske torbe vsaj za nekaj dni postavili v kot. Za prostočasne aktivnosti bo časa več, a vseeno na šolske obveznosti ne bodo smeli čisto pozabiti. Kako sicer najraje izkoristijo ure po pouku, so Tadeji Bizilj povedali petošolci Jakob, Hana, Neža, Filip, Ana Natali in Vid z Osnovne šole Mengeš.
Neveljaven email naslov