Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
6382 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
V središču Maribora so dopoldne našli 250-kilogramsko neeksplodirano bombo, ki po besedah pristojnih trenutno ni nevarna, vprašanje pa je, kako jo odstraniti - lahko se zgodi, da bodo morali evakuirati večji del mesta. V bližini bombe je tudi klinični center. V oddaji še: Pet dni pred napovedanim brexitom na mizi vse - od drugega referenduma do trdega brexita. Zaradi podražitve dovolilnic za spust po Soči in Koritnici v Kobaridu protestni shod. Uvodni veleslalom novozelandski najstnici Alice Robinson, Meta Hrovat odstopila pred ciljem.
Kdo je odstavil upravo Petrola in zakaj? Do včeraj prva nadzornica Petrola Nada Drobne Popović odločno zanika, da bi se nadzorni svet ravnal po političnih navodilih. V Združenju Manager, v katerem so zdaj že nekdanjemu prvemu človeku Petrola Tomažu Berločniku podelili naziv Manager leta, sporočajo, da temu ne verjamejo. Naši viri opozarjajo, da so se na upravo Petrola zgrnili različni interesi v koaliciji in zunaj nje, mi pa smo poiskali nekaj odzivov na sicer skopo pojasnilo, da so se nadzorniki in uprava Petrola sprli zaradi različnih pogledov na naložbe in zadolžitev družbe. V oddaji še: - Spremembam pokojninske zakonodaje se obeta podpora - Ustavni sodniki omejili delo preiskovalne komisije v primeru Kangler - Zaradi političnih iger v Londonu in Bruslju ni jasno, kdo je na potezi za naslednji korak v primeru brexita
Poslanci razpravljajo o ukinitvi dodatka na delovno aktivnost, ki je še zaostril odnose med koalicijo in Levico. V Levici upajo, da si bodo na torkovem glasovanju poslanci vendarle premislili. Se je pa že danes pokazalo, da je sodelovanja koalicije in Levice v bistvu že konec. V oddaji še: - Ali se obetajo spremembe v vodstvu Petrola? - Ljubljanska nadškofija bo zaradi počasnega vračanja gozdov dobila 21 in ne 26 milijonov - Nagrada Saharov na smrt obsojenemu ujgurskemu aktivistu Tohtiju
Davčnim spremembam bodo poslanci danes, kot kaže, prižgali zeleno luč. Neto plače bodo nekoliko višje, kapital pa bo bolj obdavčen. S tem naj bi okrepili konkurenčnost našega gospodarstva. Toda to verjetno ne bo dovolj, če se bo ohlajanje gospodarstva nadaljevalo. Gospodarstveniki opozarjajo, da naša država nima strategije in se ne pripravlja dovolj na morebitno novo krizo. Oddaja prinaša še. - Tudi Avramopulos za sprejetje Hrvaške v šengen, a statistika prehodov meje govori zase - Vroč kostanj brexita spet v evropskih rokah - Ministrstvo za zdravje poziva k previdnosti pri uporabi kanabinoidov CBD
Odhajajoča Evropska komisija bo vsak hip predstavila oceno pripravljenosti Hrvaške na vstop v schengensko območje. Po pričakovanjih bo ekipa pod vodstvom Jean-Clauda Junckerja Hrvaški prižgala zeleno luč. O razvoju dogodkov iz Strasbourga v živo poroča Mojca Širok. V oddaji še: - Vladni cilj graditve do 10 tisoč najemniških stanovanj je, kot kaže, neizvedljiv - Knovs znova na obisku v Sovi, tokrat zaradi zaposlitve sorodnice Ljudmile Novak - Usoda bančnih razlaščencev očitno še dolgo ne bo jasna
Nadzorniki Nove Ljubljanske banke bodo od zdaj zaslužili občutno več, s sejninami v povprečju 60 tisočakov bruto na leto. Tako so na današnji skupščini odločili delničarji, kljub nasprotovanju države. Ta večjega vpliva nima več, saj ima v banki le kontrolni delež. V oddaji še: - Knovs zaradi kadrovanja pod drobnogledom protikorupcijske komisije - Zamude pri zapiranju odlagališč bi lahko Slovenijo stale več milijonov - V mlekarni Celeia odpuščajo, v strahu tudi dobavitelji
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Po sinočnjem dogovoru o 5-dnevni prekinitvi turške ofenzive proti kurdskim silam na severu Sirije na meji med državama vlada krhko premirje. Občasni spopadi so se nadaljevali predvsem na območju mesta Ras al Ain. Blizu turško-sirske meje je tudi naša bližnjevzhodna dopisnica Karmen Švegl, ki se v živo oglaša v oddajo. Ta prinaša še: -Množice protestnikov zasedle Barcelono in ohromile mesto -Britanski premier Johnson še brez domače podpore dogovoru z Unijo\t\t\t\t\t\t - Evropski poslanci iz Slovenije: o Hrvaški v schengenu naj odloča prihodnja komisija
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Očitki v povezavi z opravljanjem nadzora v Sovi še naprej dvigujejo politično temperaturo. Po včerajšnji seji Knovsa se je danes odzval tudi premier Šarec in ostro zavrnil namigovanja o tem, da bi bil nadzor nad Sovo onemogočen. Po njegovem bo zdaj svoje delo opravil inšpektorat za javni sektor ter ugotavljal pravilnost in zakonitost postopkov, s končnimi ugotovitvami pa bo seznanjen tudi Knovs. V oddaji tudi o tem: -Zaradi pritiska javnosti poslanci brez dodatnih privilegijev\t -Delodajalci: Zaradi višje minimalne plače jo bodo najslabše odnesli prav delavci s tako plačo - Na pogajanjih o brexitu zbližali stališča, a preboja še ni - Bruselj dobil novo zahtevo Madrida po prijetju Pučdemona, protesti v Kataloniji se nadaljujejo \t\t\t\t\t
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Izbor letošnjega Nobelovega nagrajenca za mir je tudi tokrat presenetil širšo javnost. Etiopski premier Abi Ahmed bo nagrajen zaradi spodbude reševanju obmejnega spora s sosednjo Eritrejo. K temu je odločilno prispevalo njegovo brezpogojno priznanje arbitražne sodbe posebne komisije v Haagu iz leta 2002, s katero so sporna ozemlja po vojni med državama pripadla Eritreji. Včeraj podeljena nagrada za literaturo avstrijskemu pisatelju slovenskih korenin Petru Handkeju pa je pri nekaterih v naši soseščini sprožila ogorčenje zaradi njegovega zagovarjanja srbskega voditelja Slobodana Miloševića. V oddaji še: - Turška ofenziva s severa Sirije pregnala že več kot 70 tisoč ljudi - Brezvestni mesarji se igrajo z zdravjem svojih kupcev - Vzgojiteljica iz vrtca v Hrvatinih obsojena za nasilništvo
Ustavno sodišče je po neuradnih informacijah razveljavilo novelo zakona o tujcih, natančneje sporni člen 10b. Ta mejni policiji omogoča zavračanje prošenj za azil brez posamične obravnave. Ustavno presojo je zaradi domnevnega kršenja pravic posameznikom predlagala tedanja varuhinja. Odločba ustavnega sodišča sicer še ni objavljena, kar pomeni, da so spremembe še mogoče. OSTALE TEME: Erdogan podporo ofenzivi izsiljuje z grožnjami o novi begunski krizi \t\t\t\t Vnovična zavrnitev francoske komisarske kandidatke hud udarec tudi za Macrona \t\t\t Vlada potrdila predlog poroštvenega zakona za drugi tir in tretjo razvojno os \t\t\t\t Nobelova nagrada za književnost Poljakinji Olgi Tokarčuk in Avstrijcu Petru Handkeju\t\t\t
Vlada se intenzivno ukvarja z gospodarskima družbama, ki sta bili nekoč v državni lasti. To sta Mercator in Adria Airways. Glede prvega gre v prvi vrsti za slovenske dobavitelje, ki bi se jim lahko zaprla vrata do trgovskih polic ob razkosanju Mercatorja in selitvi upravljanja njegovih hčerinskih družb v Zagreb. Po propadu Adrie pa se bodo piloti po naših informacijah še danes sešli s predsednikom vlade. V oddaji še: - Zaradi pretirane rasti potrošniških posojil zaostritev pogojev zanje - Turčija začela vojaško ofenzivo na severu Sirije - Koroška dečka kljub odločitvi ustavnega sodišča ostajata v rejniški družini
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Neveljaven email naslov