Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V boju zoper energetsko draginjo bo Bruselj kmalu podal nove predloge ukrepov. Med njimi kljub zahtevam več članic ne bo kapice na uvoz plina, bo pa Evropska komisija predvidoma predlagala omejevanje cen na nizozemskem vozlišču za trgovanje s tem energentom.
Druge teme:
- Vodenje šoštanjske termoelektrarne po odstopu generalnega direktorja Matjaža Voduška po neuradnih informacijah znova prevzel zdajšnji vodja Holdinga Slovenske elektrarne Viktor Vračar.
- Poslanci odločajo o datumu referendumov, ki jih zahteva SDS, in vnovič o spremembah družinskega zakonika.
- Pred kabinetom predsednika vlade opozorili na nevzdržne razmere na trgu nepremičnin.
6375 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
V boju zoper energetsko draginjo bo Bruselj kmalu podal nove predloge ukrepov. Med njimi kljub zahtevam več članic ne bo kapice na uvoz plina, bo pa Evropska komisija predvidoma predlagala omejevanje cen na nizozemskem vozlišču za trgovanje s tem energentom.
Druge teme:
- Vodenje šoštanjske termoelektrarne po odstopu generalnega direktorja Matjaža Voduška po neuradnih informacijah znova prevzel zdajšnji vodja Holdinga Slovenske elektrarne Viktor Vračar.
- Poslanci odločajo o datumu referendumov, ki jih zahteva SDS, in vnovič o spremembah družinskega zakonika.
- Pred kabinetom predsednika vlade opozorili na nevzdržne razmere na trgu nepremičnin.
Ohlajanje gospodarstva, nedokončno ocenjeni stroški sanacije po poplavah in visoka, kar 7,5-odstotna inflacija delodajalcem vzbujajo nezaupanje v proračunske dokumente, ki jih je včeraj sprejela vlada. Očitajo ji predvsem dodatne obremenitve. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Komisija za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb je od Policije in Sove zahtevala pojasnila glede povečanja nezakonitih prehodov meje. Od policijske uprave Ljubljana zahtevajo tudi poročilo o kriminalnih dejanjih v prestolnici. - Ministrstvo za solidarno prihodnost bo zagotovilo nadaljevanje e-oskrbe na domu, ki bi se kot pilotni projekt sicer končala jutri. Tako bodo preprečili prekinitev do njene vključitve v zakon čez dve leti. - Etnični Armenci pospešeno zapuščajo Gorski Karabah, doslej jih je odšlo že skoraj 93 tisoč. Azerbajdžan naj bi v kratkem omogočil prihod mednarodne misije.
Vlada je potrdila proračuna za prihodnji dve leti z dodatnimi sredstvi za obnovo in razvoj po avgustovskih poplavah. To naj bi storila z znižanjem odhodkov po posameznih resorjih, vendar pa se bodo odhodki proračuna za leto 2024 kljub vsemu povišali. Prihodki naj bi znašali 14 milijard evrov, odhodki naj bi poskočili za milijardo na 16,2 milijarde evrov. Primanjkljaj bo tako znašal 2,2 milijarde evrov oziroma 3,3 odstotka BDP. Ker bomo prihodnje leto pri primanjkljaju prekoračili 3 odstotke BDP, bomo morali zaprositi Bruselj, da nam zaradi poplav upošteva izredne okoliščine in dopustili presežni primanjkljaj. Do zdaj je bilo namreč tako, da se je v prvem letu sanacija lahko upoštevala na ta način - kot enkratni odhodek. Preostale novice: Sindikat državnih organov: zadnji predlog vlade o odpravi plačnih nesorazmerij nesprejemljiv. Konec Republike Gorski Karabah. Tamkajšnji samooklicani predsednik podpisal odlok o razpustitvi vseh državnih institucij s prvim januarjem. V Nemčiji najbolj pesimistična gospodarska napoved za letos. Največjemu evropskemu gospodarstvu grozita tudi pomanjkanje delovne sile in politična negotovost.
Vlada danes na Koroškem preverja, kako tam poteka odpravljanje posledic poplav in zemeljskih plazov ter uresničevanje njenih ukrepov. Premier Robert Golob z ministrsko ekipo se je po terenskih obiskih srečal z župani, gospodarstveniki in drugimi nosilci razvoja v regiji. Napovedali so odprtje tehniške pisarne v Črni. Za predplačila koroškim občinam je namenjenih 76 milijonov evrov. Kot pravi predsednik vlade, bodo upoštevali, da je škoda na občinski infrastrukturi na Koroškem največja v državi. Drugi poudarki: - Policija okrepila nadzor ob meji s Hrvaško; poudarja, da to ni notranja mejna kontrola. - Iz Gorskega Karabaha odšlo v domovino že več kot 50 tisoč Armencev. - Slovenski vlaki zaradi zamud ne bodo več vozili do Dunaja, ampak le še do Gradca.
Čez pol ure se bo prvič srečal vladni svet za trajno obnovo po poplavah. Iskali bodo rešitve, ki bodo tudi v pomoč tehničnim pisarnam na terenu. Kot pravi vodja državne pisarne Blaž Dolinšek, bodo projekte pripeljali od začetka do konca: ko bo projektna dokumentacija izdelana, bo znana cena sanacije, ljudem pa bodo pomagali pripravit vloge za državna sredstva in druge vire financiranja. Med prednostnimi nalogami bodo ukrepi za vzdrževanje vodotokov, sanacijo plazov ter graditev objektov in infrastrukture. Druge teme: - Za nadzor notranjih meja se zaradi povečanega števila nezakonitih prihodov migrantov odloča vse več evropskih držav. Bruselj odgovarja, da mora biti to skrajni ukrep. Hrvaška medtem ne razmišlja o postavitvi ograje na svoji južni meji. - Armenci še naprej množično bežijo iz Gorskega Karabaha, v katerem je nadzor prevzel Azerbajdžan. V Armenijo se jih je po najnovejših podatkih zateklo že več kot 19 tisoč. - Na območju Ptuja so že več ur na terenu policisti, specialna enota in policijski pogajalec, potem ko so bili zjutraj obveščeni o moškem z orožjem. Kot je pojasnila Anita Kovačič Čelofiga s policijske uprave Maribor, so ga večkrat pozvali, naj odloži orožje in se preda, a tega ni storil. Nekajkrat je stopil na balkon hiše in z balkona sprožil več strelov, meril pa je tudi na policiste. Za zdaj še ni znano, ali je z moškim v hiši še kdo.
Vlada pripravlja nova predloga proračuna za prihodnji dve leti, v katerih mora zagotoviti 600 milijonov evrov za odpravljanje posledic poplav. To pomeni, da se bodo za enako vsoto morali skrčiti drugi proračunski izdatki, ob tem pa bo treba ostati tudi v okviru fiskalnih pravil. Drugi poudarki: - Premier Golob po prvem srečanju skupine za koordinacijo projekta Jek 2: naš namen je pripraviti vse podlage za kvalitetno odločanje prebivalcev na referendumu. - Od jutri bencin dražji za 3,7 centa, diezl za 6,4 in kurilno olje za 6,8 centa. - Po nasilju na severu Kosova pozivi mednarodne skupnosti k umiritvi razmer.
Občinske komisije še preverjajo podatke o škodi po avgustovski ujmi, ki so jih sporočile občine, te so jo prijavile za skoraj 3 milijrade evrov škode. Sledi še preverjanje regijskih komisij in nato bo znana končna ocena. Vlada namerava za sanacijo zbrati 7 miijard evrov. Fiskalni svet in protikorupcijska komisija opozarjata na pregledno porabo. Predsednik komisije Robert Šumi je pozval, naj prevlada vodilo pomagati ljudem, saj je to javnem denar, kjer ni prostora, da se ta denar kanalizira v zasebne žepe. V oddaji tudi: - Ponoči v napadu na severu Kosova ubit policist. Kurti Beograd obtožil terorizma - Soglasja glede skupnih evropskih rešitev za nezakonite migracije ni na vidiku - V Armenijo prihajajo begunci iz Gorskega Karabaha, od tam naj bi se umaknili vsi Armenci
Poletje, ki se je tudi uradno poslovilo, si bomo brez dvoma zapomnili po katastrofalnih poplavah, ki so udarile v začetku avgusta. Da bo škoda velika, se je vedelo takoj, zdaj pa prihajajo tudi že prve prave ocene. Do polnoči, ko se je iztekel rok za vnos ocen škode na infrastrukturi in nepremičninah, je bilo vnesenih nekaj več kot 23 tisoč primerov. Škodo je prijavilo 173 občin, skupna škoda presega 2,7 milijarde evrov V oddaji pa tudi o tem: - V Gorskem Karabahu velika humanitarna kriza, separatisti se razorožujejo - Zaradi avstrijske blokade vključitve v schengen Romunija in Bolgarija nestrpni. - Na zborovanju za mir na Cerju opozorila, da mir ni trajna vrednota.
Danes se izteče rok, do katerega morajo občine vse zbrane podatke o škodi po avgustovskih poplavah vnesti v aplikacijo Ajda. Zbrani podatki bodo osnova za pridobitev sredstev iz evropskega solidarnostnega sklada. Po današnjih podatkih Uprave za zaščito in reševanje skupna ocena škode iz doslej vnesenih obrazcev znaša 2,7 milijarde evrov. Drugi poudarki oddaje: - Je za poljsko politiko spor z Ukrajino zgolj orodje za preusmerjanje pozornosti pred prihajajočimi volitvami? - Evropska komisija predlaga podaljšanje dovoljenja za herbicid glifosat, ki je v Sloveniji delno prepovedan. - Evropski teden mobilnosti se končuje z današnjim dnevom brez avtomobila.
Vlada je sprejela tri predhodne programe odprave škode, in sicer dva za julijska neurja, tretji, najobsežnejši pa bo namenjen za avgustovske poplave in je vreden 222 milijonov evrov. Kdaj lahko občine pričakujejo sredstva? Minister za naravne vire in prostor Uroš Brežan je dejal, da bodo z ministrstvom za finance storili vse, da ta sredstva zagotovijo v nekaj tednih. Druge teme: - Diplomacija je bila, kot kaže, uspešna pri umirjanju napetosti med Ukrajino in Poljsko. Te je sprožilo poljsko vztrajanje pri prepovedi uvoza ukrajinskega žita, vrhunec pa je spor dosegel z grožnjo Poljske, da Ukrajina v prihodnje ne more več računati na poljsko orožje. - V Azerbajdžanu so dopoldne stekli pogovori o ureditvi statusa armenskih separatistov v Gorskem Karabahu, osnutek sporazuma naj bi bil že na poti v Armenijo. Armenci v Gorskem Karabahu sicer pravijo, da so jih vse strani pustile na cedilu. - V središču Ljubljane so z geslom "Pravično plačilo za pošteno delo" pripravili nov Shod za znanost. Kot so poudarili zbrani, je delo strokovnih sodelavk in sodelavcev obravnavano kot samoumevno, čeprav za težje delo dobivajo manjše plačilo, kot v kakšnih drugih okoljih
Premier Robert Golob, ki opravlja tudi funkcijo ministra za zdravje, je danes obiskal ljubljansko Pediatrično kliniko, kjer si je posebej ogledal oddelek za kardiologijo po nedavni smrti dveh otrok v kardiološkem centru v Izraelu. Pogovoril se je s starši, malimi bolniki ter medicinskim osebjem. Namen obiska je bil seznaniti se z razmerami ter ugotoviti, kako vlada lahko pomaga, da bi klinika dobila več osebja. Napovedal je še, da bo konec meseca znano ime novega ministra za zdravje. Druge teme: - Vodstvo največjega doma za starejše pri nas, zaposleni in svojci stanovalcev kot neresnične zavrnili anonimne navedbe o slabem ravnanju. - Armenija ni sodelovala pri pripravi dogovora o premirju v Gorskem Karabahu, ki predvideva razorožitev separatistov in začetek njihovih pogovorov z Azerbajdžanom o integraciji pokrajine. - Bolgarska in romunska vlada sklenili dogovor s tamkajšnjimi kmeti, ki so razburjeni, ker se nista odločili za podaljšanje prepovedi uvoza ukrajinskega žita.
Predlog sprememb za omejitev graditve na poplavno najbolj ogroženih območjih bo pripravljen do konca leta. Pripravila ga bo delovna skupina pod vodstvom vodje sveta za vode Roka Fazarinca. Kot je dejal, bodo spremembe tudi olajšale prostorsko umeščanje javne infrastrukture. Druge teme: - Nove ogrevalne sezone ne pričakujemo v takšni zaskrbljenosti kot lani. Evropska unija je namreč od zemeljskega plina iz Rusije odvisna le še 10-odsotno, skladišča pa so skoraj 93-odstotno polna je povedal direktor podjetja Plinovodi Marjan Eberlinc - Slovensko-italijanski dogovor o nakupu še drugega transportnega letala bo Slovenski vojski zagotovil stalno operativnost letalskega transporta. Prvo bo pod imenom Martin Krpan k nam priletelo še letos, posadka se usposablja v Torinu. - Nova azerbajdžanska vojaška operacija v Gorskem Karabahu bi lahko pomenila začetek že tretje vojne v tej separatistični pokrajini v treh desetletjih. K takojšnji prekinitvi ognja sta pozvala tako Rusija kot Evropska unija.
Prizadetih v poplavah, ki so utrpeli več kot 30 tisoč evrov škode, je nekaj več kot tisoč. Njih bodo obravnavali individualno, pravi premier Rober Golob, ki je v državnem zboru prva izplačila ljudem, gospodarstvu in občinam napovedal za prihodnje tedne. Drugi poudarki oddaje: - V kmetijstvu za 145 milijonov evrov škode, prizadetih 2 tisoč 700 gospodarstev. - Združene narode po uničujočih poplavah v Libiji skrbi stanje še dveh jezov v državi. - V strategiji za obvladovanje demence poudarjeno zgodnje odkrivanje motenj; diagnozo naj bi imela manj kot polovica bolnikov.
Italijanski otok Lampedusa, ki se sooča z največ prihodi migrantov doslej, je danes obiskala predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen. Zavzela se je za enoten evropski odziv in predstavila akcijski načrt v desetih točkah za reševanje migracijskega pritiska. Kot je dejala, ima Unija kot del mednarodne skupnosti obveznost, ki jo je vedno izpolnjevala. Po njenih besedah se bo Evropa sama odločila, kdo bo prišel v njeno skupnost in pod kakšnimi pogoji, ne pa tihotapci in trgovci z ljudmi. Druge teme: - Nemčija še brez odločitve glede dobave raket dolgega dosega Ukrajini. - Svetovni dan varnosti pacientov opozarja na dejavno vlogo bolnikov v sistemu. - Umrl je prvi predsednik slovenskega državnega sveta Ivan Kristan.
Slovenski odziv na uničujoče ujme je bil hiter in učinkovit tudi zaradi izredno dobro delujočega sistema civilne zaščite, je ob obisku Savinjske doline danes dejal evropski komisar za krizno upravljanje Janez Lenarčič. Faza intervencij se končuje, sledi faza obnove, Lenarčič pa je zagotovil, da Slovenija tudi v tej fazi lahko računa na solidarnost Evropske unije, čeprav bo obnova dolgotrajna in zahtevna. Na pomoč prizadetim v poplavah so sinoči priskočili tudi svetovni nogometni zvezdniki, ki so v razprodanih Stožicah odigrali dobrodelno tekmo. Druge teme: - Slovenski odbojkarji bodo proti Francozom lovili bron. - V ospredju slovesnosti ob državnem prazniku sporočila miru. - Teden mobilnosti znova opozarja na bolj trajnostne načine prevoza.
Slovenija bo v Bruselj še danes poslala drugi zahtevek za izplačilo sredstev iz sklada za okrevanje in odpornost. Gre za sklad, ki ga je ob izbruhu epidemije ustanovila Evropska komisija, ki se tudi zadolžuje na finančnih trgih. Države tako prejmejo nepovratna sredstva. Sloveniji pripada milijarda evrov in pol v desetih obrokih. Doslej smo dobili samo 280 milijonov predujma kot vse članice, in prvi obrok v višini 50 milijonov. S črpanjem smo bolj na repu, saj je pogoj za izplačilo izpolnjevanje ciljev in mejnikov, kar pomeni sprejetje reform, ustrezna zakonodaja in potem izvajanje naložb. Druge teme oddaje: - V Libiji ob več kot 11 tisoč mrtvih v poplavah še vedno več kot 10 tisoč pogrešanih - Zdravstvene ustanove po državi odprle vrata za obiskovalce, po njihovem mnenju bistveno vzajemno zaupanje - Grafični bienale Ljubljana se letos predstavlja tudi zunaj galerij
"Nismo tako bogati, da bi gradili poceni." To je danes med obiskom prizadetih območij dejala predsednica države Nataša Pirc Musar. Kot je pojasnila, bi morebitne naslednje visoke vode vnovič vse odnesle, če bi gradili slabo. Dopoldne je obiskala občini Ljubno in Luče v zgornji Savinjski dolini. Domačini so ji povedali, da si od države želijo jasnega in čimprejšnjega odgovora, ali se bodo še lahko vrnili v svoje domove ali bo treba te porušiti. Dolgotrajna bo tudi sanacija okolja zaradi onesnaževanja v preteklosti: rezultati analize mulja potrjujejo, da je najbolj problematično porečje Meže. Ostali poudarki oddaje: - Izposoja denarja še nekoliko dražja: Evropska centralna banka zvišala ključne obrestne mere še za četrtino odstotne točke - Po ujmi v Libiji: pogrešanih še več tisoč ljudi, ob številnih truplih svarila pred širjenjem bolezni - Boj za kolajno: slovenski odbojkarji popoldne proti Poljakom za preboj v finale evropskega prvenstva
Konkurenčnost in avtonomija evropskega gospodarstva, nadaljnja brezpogojna podpora Ukrajini in širitev Evropske unije na države zahodnega Balkana, Ukrajino in Moldavijo - to so bili glavni poudarki zadnjega govora predsednice Evropske komisije Ursule von der Leyen pred evropskimi volitvami prihodnjo pomlad. Na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta v Strasbourgu je napovedala tudi preiskavo kitajskih subvencij za električna vozila in strogo regulacijo umetne inteligence. Preostale novice: Sum spolne zlorabe mladoletnih oseb v enem izmed taborniških rodov; osumljeni član vodstva v priporu. Ministrstvo za zdravje predstavlja glavne usmeritve področja za prihodnji dve leti, ki med drugim predvidevajo okrepitev ambulant družinske medicine in povečanje glavarinskih količnikov. Putin po srečanju s Kimom nazdravil prijateljstvu med Rusijo in Severno Korejo; obeta se tudi tesnejše vojaško sodelovanje.
Razsežnosti neurja v Libiji so vse večje. Smrtnih žrtev na vzhodu države naj bi bilo več tisoč, pogrešanih je deset tisoč ljudi. Predstavnik Mednarodne zveze društev Rdečega križa in Rdečega polmeseca Tamer Ramadan opozarja, da humanitarne potrebe presegajo zmožnosti Libije, že kmalu bodo zato izdali nujni poziv za dodatno pomoč. Nujnost hitrejšega ukrepanja in boljšega odzivanja na naravne nesreče je danes poudaril tudi evropski komisar Janez Lenarčič. Preostale novice: Vprašanje širitve Unije: Slovenija in Luksembourg za enakovredno obravnavo držav Zahodnega Balkana, Ukrajine in Moldavije. Severnokorejski voditelj Kim Džong Un prispel v Rusijo. Po navedbah ameriških oblasti je v ozadju obiska orožarski posel. Včerajšnjo nesrečo na ljubljanski južni obvoznici je povzročil slovaški voznik tovornjaka. Ob poznem zaviranju je trčil v stoječo kolono.
Evropska komisija je danes predstavila poletno gospodarsko napoved, ki je nekoliko manj optimistična od spomladanske. Komisija namreč ugotavlja, da se gospodarska rast v Uniji upočasnjuje. Letos bo 0,8-odstotna namesto enoodstotna, prihodnje leto pa bo namesto 1,7-odstotna nižja za 0,3 odstotne točke. Hkrati Komisija napoveduje tudi nadaljnje zniževanje inflacije in še naprej močan trg delovne sile. Druge teme oddaje: - Regulirane cene pogonskih goriv od jutri višje; liter bencina bo stal dober evro in pol, liter dizla pa 1,6 evra - V Maroku tudi ob pomoči tujih reševalnih ekip iščejo pogrešane; potres po najnovejših podatkih zahteval skoraj 2 tisoč 500 žrtev - Slovenski odbojkarji čez približno uro in pol v boj proti Ukrajincem za polfinale evropskega prvenstva
Uničujoč potres v Maroku, kjer so razglasili tridnevno žalovanje, je zahteval že več kot 2 tisoč smrtnih žrtev. Več kot 2 tisoč ljudi je poškodovanih, številne pogrešane iščejo pod ruševinami. Uničene so številne stavbe in infrastruktura. Posebej prizadet je bil Marakeš, kjer se številni preživeli bojijo, da bodo popotresni sunki uničili njihove domove. V oddaji tudi: - Gostiteljica vrha G20 Indija v ospredje postavila revnejše države - V Ukrajini po oceni Kijeva skoraj pol milijona ruskih vojakov - Kanadi bron na svetovnem košarkarskem prvenstvu, za zlato se borita Srbija in Nemčija
Neveljaven email naslov