Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ruski volivci so na referendumu 1. julija podprli ustavne spremembe, ki jih je v začetku leta predlagal predsednik Vladimir Putin. Zanje je glasovalo skoraj 78 odstotkov ljudi. Volivci so odločali o svežnju kar 206 popravkov, med katerimi je najpomembnejše dopolnilo o številu predsedniških mandatov. Ta bosta dva, kljub temu pa bo Putin, ki državo vodi že dve desetletji, na oblasti lahko ostal do leta 2036, ko bo star 84 let. V ustavi, ki jo številni imenujejo Putinova ustava, je prvič omenjen Bog, poroka je mogoča le med moškim in žensko, v 67. členu ustave pa so dodali, da ruskega ozemlja ni mogoče odtujiti. S sprejetimi amandmaji se moč predsednika krepi. Prvi mož Kremlja bo lahko imenoval in odstavljal ustavne in vrhovne sodnike ter državnega tožilca, po posvetu s Svetom federacije bo imenoval tudi ministre za obrambo, pravosodje, zunanje in notranje zadeve.
Ruske ustavne spremebe
Ruski volivci so na referendumu 1. julija podprli ustavne spremembe, ki jih je v začetku leta predlagal predsednik Vladimir Putin. Zanje je glasovalo skoraj 78 odstotkov ljudi. Volivci so odločali o svežnju kar 206 popravkov, med katerimi je najpomembnejše dopolnilo o številu predsedniških mandatov. Ta bosta dva, kljub temu pa bo Putin, ki državo vodi že dve desetletji, na oblasti lahko ostal do leta 2036, ko bo star 84 let. V ustavi, ki jo mnogi imenujejo Putinova ustava, je prvič omenjen Bog, poroka je možna le med moškim in žensko, v 67. členu ustave pa so dodali, da ruskega ozemlja ni mogoče odtujiti. S sprejetimi amandmaji se moč predsednika krepi. Prvi mož Kremlja bo lahko imenoval in odstavljal ustavne in vrhovne sodnike ter državnega tožilca, po posvetu s Svetom federacije bo imenoval tudi ministre za obrambo, pravosodje, zunanje in notranje zadeve.
1147 epizod
Eppur si muove - In vendar se vrti, je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo. Njegove besede pa so še danes najprimernejši skupni imenovalec za redno tedensko oddajo Zunanjepolitičnega uredništva Radia Slovenija, ki ponuja petnajstminutno vzročno-posledično analizo mednarodnega dogodka ali dogajanja, ki ga v rednih dnevno-informativnih oddajah ni bilo mogoče osvetliti v zadostni meri v tednu. Oddaja v spletu analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki, z neposrednimi udeleženci dogodkov ter z izbrano glasbeno opremo tako ponuja izčrpen odgovor na enega od petih ključnih vprašajev novinarskega dela, namreč zakaj . Zakaj je nek dogodek pomemben, kakšni so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka ideja našla pot v zgodovino in zakaj neka druga ne.
Ruski volivci so na referendumu 1. julija podprli ustavne spremembe, ki jih je v začetku leta predlagal predsednik Vladimir Putin. Zanje je glasovalo skoraj 78 odstotkov ljudi. Volivci so odločali o svežnju kar 206 popravkov, med katerimi je najpomembnejše dopolnilo o številu predsedniških mandatov. Ta bosta dva, kljub temu pa bo Putin, ki državo vodi že dve desetletji, na oblasti lahko ostal do leta 2036, ko bo star 84 let. V ustavi, ki jo številni imenujejo Putinova ustava, je prvič omenjen Bog, poroka je mogoča le med moškim in žensko, v 67. členu ustave pa so dodali, da ruskega ozemlja ni mogoče odtujiti. S sprejetimi amandmaji se moč predsednika krepi. Prvi mož Kremlja bo lahko imenoval in odstavljal ustavne in vrhovne sodnike ter državnega tožilca, po posvetu s Svetom federacije bo imenoval tudi ministre za obrambo, pravosodje, zunanje in notranje zadeve.
Ruske ustavne spremebe
Ruski volivci so na referendumu 1. julija podprli ustavne spremembe, ki jih je v začetku leta predlagal predsednik Vladimir Putin. Zanje je glasovalo skoraj 78 odstotkov ljudi. Volivci so odločali o svežnju kar 206 popravkov, med katerimi je najpomembnejše dopolnilo o številu predsedniških mandatov. Ta bosta dva, kljub temu pa bo Putin, ki državo vodi že dve desetletji, na oblasti lahko ostal do leta 2036, ko bo star 84 let. V ustavi, ki jo mnogi imenujejo Putinova ustava, je prvič omenjen Bog, poroka je možna le med moškim in žensko, v 67. členu ustave pa so dodali, da ruskega ozemlja ni mogoče odtujiti. S sprejetimi amandmaji se moč predsednika krepi. Prvi mož Kremlja bo lahko imenoval in odstavljal ustavne in vrhovne sodnike ter državnega tožilca, po posvetu s Svetom federacije bo imenoval tudi ministre za obrambo, pravosodje, zunanje in notranje zadeve.
Britanci bodo 29. marca 2019 prekinili članstvo v Evropski Uniji, dogovor o tem pa naj bi bil sklenjen do okrobra letos. Kaj to pomeni, za zdaj ne ve nihče, še najmanj pa volivci, ki so na referendumu pred dvema letoma podprli izstop iz Unije. Nerešeno ostaja vprašanje meje s Severno Irsko in Irsko, carinskega sistema in drugih. Preverili smo, kako potekajo priprave na izstop in tudi, kakšno je vzdušje v britanskem vstopnem pristanišču Dover. Avtorica oddaje: Nina Kojima.
Begunci v Grčiji so pozabljena zgodba, še posebej na otoku Lezbos, kjer jih životari več kot devet tisoč. Nihče se zanje ne zmeni kaj dosti. Atene so daleč, zahod in sever Evrope še dlje. Samo letos je iz Turčije na grško stran pribežalo pet tisoč ljudi. Suhoparna in nepopolna statistika beleži, da je samo v ožini med turško obalo in Lezbosom v zadnjih treh letih utonilo najmanj 500 beguncev. Pred nekaj tedni so v največjem kraju na otoku izbruhnili spopadi med afganistanskimi begunci in neofašističnimi hordami. Matej Šurc je obiskal največje begunsko taborišče na Lezbosu, v katerem sta slovenska človekoljubna delavca najbolj ranljivim družinam podarila otroške vozičke.
Bodo ameriške carine na evropsko jeklo in aluminij sprožile trgovinsko vojno? Sta Evropska unija in Združene države Amerike še zaveznici in partnerici, čeprav se razhajata na vse več področjih – pri trgovinskih vprašanjih, spoštovanju iranskega jedrskega sporazuma, boju proti podnebnim spremembam? Kaj Evropo skrbi bolj – spodkopavanje na pravilih utemeljene svetovne gospodarske ureditve ali konkretne posledice odločitev ameriškega predsednika Trumpa na evropsko gospodarstvo? Ali Evropska unija sploh ima orodje, s katerim se lahko učinkovito upre Trumpovim potezam? In ker je v vsaki stvari tudi nekaj dobrega: je Evropska unija zaradi vsega tega res strnila vrste in utrdila enotnost? Avtorica: Erika Štular.
Kljub stalnim pretresom v načrtovanju srečanja med ameriškim predsednikom Donaldom Trumpom in severnokorejskim voditeljem Kim Jong unom 12. junija v Singapurju, in njunem pogostem ustvarjanju vtisa, da srečanje visi na nitki, obstaja velika verjetnost, da se bosta nenavadna voditelja teh dveh držav vendarle srečala. Večje vprašanje pa je, kaj se bo zgodilo po tem, skoraj zagotovo pa kratkoročno – jedrske razorožitve ni pričakovati. Pričakovanja obeh voditeljev, še posebej ameriškega predsednika Donalda Trumpa, so velika, prav tako je veliko razlogov, ki vzbujajo dvom v to, da se je Pjongjang v resnici pripravljen odpovedati jedrskemu orožju. Rajka Pervanje.
Izrael praznuje 70 let. A z rojstvom judovske države se je rodil tudi spor, ki je globoko zaznamoval ves Bližnji vzhod. V vojnah z Arabci, ki so sledile razglasitvi države, si je Izrael vsakič pridobil več ozemlja. Za palestinsko državo ga je tako ostalo bore malo, po mnenju številnih Palestincev, je rešitev v obliki dveh držav že dolgo mrtva. Številni zdaj verjamejo, da bi pravična rešitev bila ena država, kjer bi vsi državljani Palestinci in Izraelci bili enakovredni, imeli bi enake pravice in priložnosti. V tokratni oddaji se bomo sprehodili skozi zgodovino Izraela, okupacije palestinskih ozemelj in vse do odprtja ameriškega veleposlaništva v Jeruzalemu, s katerim je predsednik Trump zgolj dal olja na ogenj. In morda dolgoletnemu sporu tudi novo dinamiko. Karmen Švegl.
Evropska unija je v Sofiji po desetletju in pol na posebnem vrhu gostila politična vodstva držav Zahodnega Balkana. Njihova želje za članstvo v Evropski uniji so v zadnjem času zbledele, ne samo zaradi njihovih notranjih težav, ampak tudi zaradi neodločne in medle politike EU do tega dela sveta. Zdaj naj bi se to spremenilo, ne samo z gospodarsko pomočjo, ampak tudi z bolj aktivnim delovanjem Evropske unije pri reševanju različnih sporov med balkanskimi državami. Zahodni Balkan je zaradi številnih nerešenih vprašanj, denimo v Bosni in Hercegovini, zdaj bolj krizno žarišče kot območje, ki se v miru in dejavno pripravlja na vstop v Evropsko unijo. Avtor: Boštjan Anžin.
Italija se že dobra dva meseca, odkar na volitvah nobeden od treh strankarskih blokov ni dobil potrebne večine za samostojno vladanje, spopada s hudo politično krizo. Zadnji dnevi so prinesli pogajalski napredek med populističnim Gibanjem petih zvezd in evroskeptično Ligo, toda kam bo državo peljala njuna vlada, če bo do nje res prišlo? V senci političnih razprtij ostaja italijansko gospodarstvo, ki – kot politika – ni pripravljeno na nujne strukturne reforme, pesti pa ga še najmanj demografski primanjkljaj. Italija ima trenutno najnižjo rast gospodarstva v Evropi. Kakšne so torej njene perspektive? Več: Janko Petrovec.
Leto dni po vselitvi Emmanuela Macrona v Elizejsko palačo je državo, ki jo vodi mladi predsednik, preplavil val nezadovoljstva. Stavke delavcev in študentske zasedbe univerz so skupni imenovalec Macronove Francije in tiste pred natanko 50-imi leti, ko so majski dogodki začasno iztirili De Gaulov režim, a poskrbeli za trajno preobrazbo družbe. Kaj je ostalo od dediščine maja ’68? Je obveljala za zakladnico, iz katere Francozi vlečejo navdih v trenutkih družbenega obupa, ali pa je za kičasto dekoracijo vstajnikov, ob kateri vsakokratni oblastnik zgolj zamahne z roko in izpelje začrtano reformo? Avtor: Luka Robida.
Kakšna bo preobrazba? Po večmesečnem čakanju na novo nemško vlado se v Evropski uniji zdaj začenjajo razprave o tem, kakšen obraz naj si po britanskem izstopu ter pred novimi volitvami v Evropski parlament nadene najuspešnejši mirovni projekt v zgodovini. Preobrazba je ključna beseda tako rekoč vseh političnih nastopov vodilnih predstavnikov članic Unije in evropskih ustanov. Obstajajo različni predlogi, še najbolj znano in pomembno je dogovarjanje Nemčije in Francije. Avtor: Matjaž Trošt.
Napad ZDA, Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter Francije na sirske cilje, povezane z izdelavo kemičnega orožja, je izzval ostre kritike sirskega režima, Rusije in Irana. Hkrati pa so se okrepili tudi diplomatski napori za končanje vojne v Siriji. Ta je v sedmih letih zahtevala več kot pol milijona življenj, 11 milijonov ljudi je postalo beguncev. Kljub tej veliki človeški tragediji v Siriji še vedno potekajo spopadi in je še daleč od miru in politične rešitve krize. Avtorji oddaje: Edvard Žitnik, Karmen Švegl, Vlasta Jeseničnik.
Izredna uprava Agrokorja je z upniki in dobavitelji dosegla dogovor o poravnavi, s katerim je postalo jasno, da bo prešla v roke ruskih bank in ameriških finančnih skladov. Pred letom dni je hrvaško gospodarstvo doživelo najhujši pretres. Postalo je jasno, da prezadolženi koncern Agrokor v lasti Ivice Todorića strmoglavo drvi v stečaj. Dolgovi dobaviteljem so rasli, domače banke ga niso smele več kreditirati, tuje banke pa niso več želele. Nevarnost stečaja koncerna, ki združuje več kot 60 podjetij, zaposluje pa kar 60 tisoč ljudi na Hrvaškem in v regiji, je vlado premierja Andreja Plenkovića prisilila, da je skoraj čez noč napisala poseben zakon, t. i. „Lex Agrokor“. Upravo nad podjetjem je prevzel izredni vladni pooblaščenec, Todorić in nekdaj vodilni ljudje v podjetju pa so se znašli v kriminalističnih preiskavah zaradi domnevnih finančnih malverzacij v Agrokorju. Zaradi krize Agrokorja je razpadla vladna koalicija med HDZ-jem in Mostom. Izredna uprava Agrokorja je te dni z upniki in dobavitelji dosegla dogovor o poravnavi, s katerim je postalo jasno, da bo nekoč perjanica hrvaškega gospodarstva prešla v roke ruskih bank in ameriških finančnih skladov. Ti pa bodo tudi odločali o prihodnosti koncerna. Avtorica: Tanja Borčić Bernard.
Odnosi med Rusijo in zahodnimi državami so že nekaj časa v krizi. Po ruski aneksiji Krima pred štirimi leti so se znova zaostrili v zadnjih tednih, ko so številne zahodne države izgnale na desetine ruskih diplomatov, kar naj bi bila posledica domnevne ruske vpletenosti v zastrupitev nekdanjega vohuna Sergeja Skripala v britanskem Salisburyju. Avtorica oddaje je Špela Novak.
ITF želi pomagati pri razminiranju tudi v Iraku in Siriji. Mine nimajo roka trajanja. Grožnja ostane prisotna, dokler je ne odstranijo, zato vsako leto zahteva več tisoč žrtev v različnih delih sveta. Humanitarno razminiranje je odvisno predvsem od donacij, vendar v zadnjem obdobju vlada nekakšna utrujenost donatorjev na tem področju. Velik del pozornosti mednarodne skupnosti se je preusmeril na druge globalne izzive. Na področju razminiranja v povojnem obdobju in rehabilitacije žrtev uspešno deluje ITF – Ustanova za krepitev človekove varnosti, ki letos zaznamuje 20-letnico delovanja in ob mednarodnem dnevu min 4. aprila opozarja na to perečo problematiko. Oddajo je pripravila Sandra Brankovič.
Politično in etnično razdeljena država pod vodstvom premiera Zorana Zajeva upa na rešitev spora Grčijo in hitro pot v Nato in Evropsko unijo. Slabo leto po tem, ko je v Makedoniji oblast po več kot desetletju prevzela socialdemokratska stranka v koaliciji z albanskimi strankami, premier pa je postal Zoran Zajev, se država na vse pretege trudi postaviti trdno na evroatlanstko pot. Glavna ovira na tej poti je Grčija oziroma spor o imenu, ki ga poskušata državi po več kot 25 letih zgladiti. Nova, Severna, Gornja, Vardarska Makedonija, Makedonija Skopje … so nekatere od predlaganih rešitev, odprta pa so vprašanja, ali naj se ime zapiše skupaj, torej npr. Gornjamakedonija, naj se prevaja v angleščino. Na makedonski strani je namreč ogromno tistih, ki se bojijo za identiteto, imena ne dajo, Grke pa obtožujejo izsiljevanja. Na drugi, grški strani pa so številni prepričani, da je kot Makedonija lahko poimenovana le severnogrška pokrajina. V Skopju so sklenili sporazum o prijateljstvu z Bolgarijo, ki je po mnenju nekaterih v škodo Makedoncev. Ob tem je država razdeljena politično in etnično. Parlament je potrdil nov zakon, ki širi uporabo albanskega jezika, čeprav je dal predsednik nanj veto, v parlamentu je spet skoraj prišlo do fizičnega obračunavanja. Medtem pa se država prazni, mladi doma ne vidijo perspektive, Makedonci in Albanci. To poletje bi bilo lahko za Makedonijo pomembno, saj upa na vabilo v Nato in začetek pogajanj z Evropsko unijo, če bo seveda Skopju in Atenam uspelo najti kompromis o imenu, s katerim bi lahko živeli obe strani. Več pa Boštjan Anžin.
Maja bo belgijski Antwerpen prizorišče masovnega izkrcavanja ameriških vojakov in opreme. Tja prihajajo v okviru Evropske pobude za pomiritev, ki jo je Bela hiša pred skoraj štirimi leti zagnala, da bi okrepila svojo prisotnost na vzhodnem krilu Severnoatlantskega zavezništva. S tokratnim prihodom ZDA potrjujejo tudi, da izpolnjujejo zaveze, dane na vrhunskem zasedanju zavezništva v Welsu, da v času novih varnostnih groženj povišajo sredstva za obrambo. In nič drugega ne pričakujejo od ostalih zaveznic, čeprav je že zdaj jasno, da bo z vplačilom v višini dveh odstotkov bruto domačega proizvoda obrambne proračune do zastavljenega roka uspelo napolniti komaj polovici držav članic Nata. Slovenije ni med njimi. Tokratna oddaja Eppur si muove - In vendar se vrti prinaša ameriško perspektivo na delitev obrambnega bremena. Avtor oddaje je Luka Robida.
Najmočnejša in najpomembnejša država Evropske unije bo po skoraj šestih mesecih vendarle dobila vlado. Trajalo je bistveno dlje kot kadar koli doslej v nemški povojni zgodovini. Na koncu se je izšlo tako, kot so si želeli Angela Merkel in Krščanski demokrati – z veliko koalicijo s Socialdemokratsko stranko. Največja in najstarejša nemška stranka, Socialdemokrati, so v procesu nastajanja vlade prelomili obljube, da gredo v opozicijo, podpora jim je z rekordno nizke zdrsnila še za nekaj odstotkov niže in je zdaj tam nekje pri skrajno desni Alternativi za Nemčijo, pri 15 odstotkih, po poti so izgubili prvega moža Martina Schulza, stranka je skoraj razpadla na polovico. Štiri leta imajo časa, da se poberejo – na preizkusu ni le njihov ugled, ampak obstoj celotne socialne demokracije v Evropi. V oddaji tudi o tem, kaj je Nemčija doživljala v zadnje pol leta, kako omajana je moč države in prve dame Merklove zaradi tega in katera je pot, ki jo po tej izkušnji lahko izberejo za prihodnje. Avtorca oddaje je Polona Fijavž.
Dobro leto je še do evropskih volitev, na katerih ne bodo več sodelovali britanski državljani. Na podlagi zadnjih volitev v Evropski parlament se je na vrh Evropske komisije zavihtel Jean-Claude Juncker. Tako postopek izbiranja predsednika kot sama oseba, ki trenutno vodi Berlaymont, sta za več držav članic vprašljiva. Boj za pravilno razlago evropskih pravil in za vpliv se je na evropskem parketu že začel, v parlamentu svarijo, da predsednika Komisije ne more biti brez njihove zelene luči. Avtor oddaje: Matjaž Trošt.
Zadnja italijanska vlada, ki je bila dejanski odraz volje volivcev, je bila Berlusconijeva iz leta 2008. Tej so sledile še štiri druge, ki so bile plod medstranskarskih kompromisov. V sosednji državi bodo vnovič volili 4. marca, in kot kaže, bo država tudi tokrat ostala brez jasnega zmagovalca. Katera stranka uspešneje nagovarja svoje privržence in s kakšnimi poudarki? Kakšna je Italija po letih levo sredinskih vlad in v kakšnem ozračju se bodo odvijale volitve? Kolikšno vlogo še vedno igra stoletni ideološki razcep med neofašisti in protifašisti v Italiji? Kdo bo, nenazadnje, po novem zavladal drugi najpomembnejši trgovski partnerici Slovenije? Avtor oddaje: Janko Petrovec.
Po vojni na Kosovu leta 1999 in kasnejših neuspešnih pogajanjih, je 17. februarja 2008 takratna prehodna vlada razglasila samostojnost Kosova. Desetletje obstoja države so v večini države bučno proslavili. Kosovo je obiskal tudi slovenski predsednik Borut Pahor. Slovenija je bila med prvimi, ki je priznala kosovsko neodvisnost, podpira jo pri njenih prizadevanjih, a pričakuje tudi, da bo opravila domače naloge. Domači politiki so vzneseno govorili o uspehih, o tem, da jo je do danes priznalo 115 držav, da želi proti Evropski uniji in Natu, pri mnogih prebivalcih pa imajo slovesnosti tudi grenak priokus. Kosovo ostaja ena najbolj izoliranih držav, saj z Evropsko unijo nima brezviznega režima. Parlament namreč do danes ni potrdil dogovora s Črno goro o meji, ki je za Bruselj eden od pogojev. Številni ljudje životarijo, ni dela, veliko je korupcije, mladi množično odhajajo, saj doma ne vidijo perspektive – Albanci in Srbi. Medetnična trenja so danes bistveno manjša, čeprav je za Srbijo Kosovo še vedno del njene države, v Prištini pa se ne nameravajo pogajati in še letos pričakujejo zgodovinski dogovor, ki bi Kosovu prinesel sedež v Združenih narodih, priznanje (tudi preostalih petih članic Evropske unije) obema sosedama pa tudi evropsko perspektivo. Avtor oddaje: Boštjan Anžin.
Ostali so bridki spomini, sprememb na bolje ni. Arabska pomlad je skorajda že polpretekla zgodovina. Čeprav je od protestov, ki so se prelevili v vstaje, te pa v revolucije, minilo komajda sedem let, je zanos, ki je zaznamoval leto 2011, popolnoma zbledel. Ostali so le bridki spomini, spoznanje, da so spremembe skorajda nemogoče. Regija se danes sooča s starimi in novimi krizami. V Tuniziji, ki velja za edino zgodbo o uspehu nesrečne Arabske pomladi, se soočajo s hudo gospodarsko krizo. Ljudje množično protestirajo proti zategovanju pasu. V Egiptu bodo kmalu potekale predsedniške volitve. Zmagovalec je že znan, to je vojaški poveljnik, ki je strmoglavil demokratično izvoljenega predsednika. V Jemnu vihra krvava državljanska vojna. V Siriji pol miljona žrtev ni bilo dovolj, da bi režim padel. Predsednik Bašar Al Asada se je obdržal in znova utrdil na oblasti. Po sedmih letih se bomo znova sprehodili skozi nemirno regijo in pogledali kaj je ostalo od ovele Arabske pomladi. Avtorica oddaje Karmen Švegl.
Neveljaven email naslov