Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
“Veliko ljudi meni, da je slovensko zdravstvo slabo. Torej tudi je slabo.” Ali pa: “Kako lahko kaj veš o tem, če pa sploh nisi dokončal izobrazbe!” Ti dve povedi skrivata v sebi tipični zmoti v argumentaciji. Pa ste ju tudi spregledali? Logika pozna malo morje tovrstnih zmot, povsem nevede jih na veliko uporabljamo in jim nasedamo v javnem diskurzu, polne so jih parlamentarne razprave in medijske objave. Nekateri jih uporabljajo, da z njimi svoje šibke argumente spremenijo v močne, spet drugi jim naivno in nekritično nasedamo in sledimo. Kaj so zmote v argumentaciji, kako jim stopiti na rep in jih prepoznati in kje v javnem diskurzu so se najbolj trdovratno razrasle… Gosta: Filozofa dr. Boris Vezjak in dr. Vojko Strahovnik.
Kaj so zmote v argumentaciji, kako jim stopiti na rep in jih prepoznati ter kje v javnem diskurzu so se najbolj trdovratno razrasle
“Veliko ljudi meni, da je slovensko zdravstvo slabo. Torej tudi je slabo.” Ali pa: “Kako lahko kaj veš o tem, če pa sploh nisi končal osnovne šole!” Ti dve povedi skrivata v sebi tipični zmoti v argumentaciji. Pa ste ju tudi spregledali?
Logika pozna malo morje takšnih zmot, povsem nevede jih veliko uporabljamo in jim nasedamo v javnem diskurzu, polne so jih parlamentarne razprave in medijske objave. Nekateri jih uporabljajo, da z njimi svoje šibke argumente spremenijo v močne, spet drugi jim naivno in nekritično nasedamo in sledimo.
A ne glede na to – če bi vso to množico sporočil, ki se vsako sekundo steka prek vse mogočih kanalov, presejali, bi našli le pičel delež ustrezne rabe argumentov … če sploh lahko govorimo o njih. “Mislim, da je tega zelo malo, tudi na političnem polju,” je ocenil raziskovalec na Teološki fakulteti dr. Vojko Strahovnik. “Tudi odgovornost novinarjev je, da bi šli še kakšen korak dlje in izluščili argumente v podporo nekemu stališču. Velikokrat pa je to bolj menjava mnenj. Vsem manjka občutek za oblikovanje dobrih, utemeljenih smiselnih argumentov.”
Za namene te oddaje sva s profesorjem na oddelku za filozofijo mariborske filozofske fakultete dr. Borisom Vezjakom strnila pet najpogostejših zmot v argumentiranju, ki jih zaznava v slovenskem javnem prostoru.
To so:
Zmota Ad hominem ali argument proti človeku (“Kako lahko kaj veš o tem, če pa sploh nisi dokončal izobrazbe!”)
Zmota sklicevanja na splošno mnenje (“Veliko ljudi meni, da je slovensko zdravstvo slabo. Torej tudi je slabo.”)
Posploševanje (“Ker so tajkuni dobro zaslužili z nezakonitim lastninjenjem podjetij, so vsi podjetniki, ki jim gre dobro, tajkuni.”)
Zmota napačne sledi (“Ne razumem, zakaj opozicijski poslanci rožljajo nad predlogom nove davčne zakonodaje. Deset let so bili na oblasti, pa jim je ni uspelo reformirati. Da ne naštevam še drugih napak, ki so jih naredili med svojo vladavino, kot je nakup zloglasnega »falcona«.”) Povzeto po: tehtnica.wordpress.com
Argument slamnatega moža ali strašila (“Trdim, da otroci med šolsko malico ne bi smeli jesti piškotov, ker ti niso zdravi.« »Kaj? Torej želiš reči, da bi bilo bolje, da bi naši otroci stradali?! A to želiš?!”
Kot pravi sogovornik v oddaji dr. Boris Vezjak, so tudi mediji polni takšnih zmot. Ne le, da jih nekritično prenašajo naprej in jih ne preverjajo, že sama oblika poročanja pro et contra izvira iz antičnih časov, ko so se pod njo podpisovali sofisti:
“Razpravo pro et contra je izumil sofist Protagora, ki je verjel, da je vsako stališče resnično. Gre za tako imenovane spoznavne relativiste, ki so trdili, da je pluralnost resnic pravo in edino pravilo. Tu novinarji nehote oponašajo sofista Protagora. To ni novinarsko poslanstvo.«
685 epizod
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
“Veliko ljudi meni, da je slovensko zdravstvo slabo. Torej tudi je slabo.” Ali pa: “Kako lahko kaj veš o tem, če pa sploh nisi dokončal izobrazbe!” Ti dve povedi skrivata v sebi tipični zmoti v argumentaciji. Pa ste ju tudi spregledali? Logika pozna malo morje tovrstnih zmot, povsem nevede jih na veliko uporabljamo in jim nasedamo v javnem diskurzu, polne so jih parlamentarne razprave in medijske objave. Nekateri jih uporabljajo, da z njimi svoje šibke argumente spremenijo v močne, spet drugi jim naivno in nekritično nasedamo in sledimo. Kaj so zmote v argumentaciji, kako jim stopiti na rep in jih prepoznati in kje v javnem diskurzu so se najbolj trdovratno razrasle… Gosta: Filozofa dr. Boris Vezjak in dr. Vojko Strahovnik.
Kaj so zmote v argumentaciji, kako jim stopiti na rep in jih prepoznati ter kje v javnem diskurzu so se najbolj trdovratno razrasle
“Veliko ljudi meni, da je slovensko zdravstvo slabo. Torej tudi je slabo.” Ali pa: “Kako lahko kaj veš o tem, če pa sploh nisi končal osnovne šole!” Ti dve povedi skrivata v sebi tipični zmoti v argumentaciji. Pa ste ju tudi spregledali?
Logika pozna malo morje takšnih zmot, povsem nevede jih veliko uporabljamo in jim nasedamo v javnem diskurzu, polne so jih parlamentarne razprave in medijske objave. Nekateri jih uporabljajo, da z njimi svoje šibke argumente spremenijo v močne, spet drugi jim naivno in nekritično nasedamo in sledimo.
A ne glede na to – če bi vso to množico sporočil, ki se vsako sekundo steka prek vse mogočih kanalov, presejali, bi našli le pičel delež ustrezne rabe argumentov … če sploh lahko govorimo o njih. “Mislim, da je tega zelo malo, tudi na političnem polju,” je ocenil raziskovalec na Teološki fakulteti dr. Vojko Strahovnik. “Tudi odgovornost novinarjev je, da bi šli še kakšen korak dlje in izluščili argumente v podporo nekemu stališču. Velikokrat pa je to bolj menjava mnenj. Vsem manjka občutek za oblikovanje dobrih, utemeljenih smiselnih argumentov.”
Za namene te oddaje sva s profesorjem na oddelku za filozofijo mariborske filozofske fakultete dr. Borisom Vezjakom strnila pet najpogostejših zmot v argumentiranju, ki jih zaznava v slovenskem javnem prostoru.
To so:
Zmota Ad hominem ali argument proti človeku (“Kako lahko kaj veš o tem, če pa sploh nisi dokončal izobrazbe!”)
Zmota sklicevanja na splošno mnenje (“Veliko ljudi meni, da je slovensko zdravstvo slabo. Torej tudi je slabo.”)
Posploševanje (“Ker so tajkuni dobro zaslužili z nezakonitim lastninjenjem podjetij, so vsi podjetniki, ki jim gre dobro, tajkuni.”)
Zmota napačne sledi (“Ne razumem, zakaj opozicijski poslanci rožljajo nad predlogom nove davčne zakonodaje. Deset let so bili na oblasti, pa jim je ni uspelo reformirati. Da ne naštevam še drugih napak, ki so jih naredili med svojo vladavino, kot je nakup zloglasnega »falcona«.”) Povzeto po: tehtnica.wordpress.com
Argument slamnatega moža ali strašila (“Trdim, da otroci med šolsko malico ne bi smeli jesti piškotov, ker ti niso zdravi.« »Kaj? Torej želiš reči, da bi bilo bolje, da bi naši otroci stradali?! A to želiš?!”
Kot pravi sogovornik v oddaji dr. Boris Vezjak, so tudi mediji polni takšnih zmot. Ne le, da jih nekritično prenašajo naprej in jih ne preverjajo, že sama oblika poročanja pro et contra izvira iz antičnih časov, ko so se pod njo podpisovali sofisti:
“Razpravo pro et contra je izumil sofist Protagora, ki je verjel, da je vsako stališče resnično. Gre za tako imenovane spoznavne relativiste, ki so trdili, da je pluralnost resnic pravo in edino pravilo. Tu novinarji nehote oponašajo sofista Protagora. To ni novinarsko poslanstvo.«
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Fizik svetovnega slovesa Carlo Rovelli o fiziki in filozofiji časa: "Čas kot tak v resnici ne obstaja. Čas je prostor, ki ga odpirata naš spomin in pričakovanje".
Frekvenca X se je v času praznovanja 50-letnice Vala 202 podala tudi med šolarje in kot vreče zlata med njimi delila šolske, profesorske, življenjske in raziskovalne izkušnje naših strokovnjakov. Prijetno, sicer hladno jutro je namreč na OŠ Brinje v Grosupljem zaznamoval pogovor z imenitnimi gosti, ki so se z veseljem pomešali med mladino. Dr. Alojz Kodre, dr. Matevž Dular in dr. Anja Petković Komel so osnovnošolcem prinesli in tudi prenesli svojo strast do raziskovanja, do eksperimentiranja in tudi reševanja ugank.
Frekvenca X se je pomešala med osnovnošolce - svoje raziskovalne, šolske, življenjske izkušnje so z mladimi radovedneži delili dr. Alojz Kodre, dr. Matevž Dular in dr. Anja Petković Komel.
Kako se je znanost delala pred 50. leti? Na Inštitutu Jožef Stefan in Kemijskem inštitutu smo obiskali laboratorije in tedaj aktivne raziskovalce ter preverili, kako se je znanost obnašala na terenu Biotehniške fakultete.
V Frekvenci X še zadnji, 3. del serije o zajemanju in shranjevanju ogljika, torej o sklopu tehnologij, ki bodo eden izmed pomembnih delov v mozaiku boja proti segrevanju ozračja.
V Frekvenci X nadaljujemo serijo oddaj o zajemanju in shranjevanju ogljika, sklopu tehnologij, ki bodo eden izmed pomembnih delov v mozaiku boja proti segrevanju ozračja.
V 1. delu serije Frekvence X o zajemanju in shranjevanju ogljika se odpravljamo v sežigalnico odpadkov, ki ima rešitev za svoje ogljične izpuste.
Na mineralnih gnojilih sloni slaba polovica prebivalstva na svetu, vse skupaj pa se je začelo s postopkom čudno zvenečega imena, pod katerega se podpisujeta Nobelovca Fritz Haber in Carl Bosch.
Kako je vojna v Ukrajini vplivala na raziskovanje vesolja, o odkritju najbolj oddaljene zvezde doslej, kako deluje vesoljski teleskop James Webb, o ERC projektu in o tem, kaj prinaša mesec maj.
Kaj so ključna vprašanja, ki bi jih bilo treba zastaviti prihodnjim oblikovalcem politik v Sloveniji v zvezi z znanostjo pri nas?
Kako uspešno bi se različice s hitrejšo prenosljivostjo ali izogibanjem imunski zaščiti ali kombinaciji obojega, lahko razširile po populaciji? Pogovor z dr. Mary Bushman s harvardske šole za javno zdravje.
Tri mlade znanstvenice predstavljajo svoje raziskovalne izzive, konkretne projekte, komentirajo razmere na področju znanosti v Sloveniji in svetu. Kje se vidijo v prihodnosti?
Vsak posameznik je sposoben zlih dejanj, če ga k temu spodbujajo okoliščine.
Intervju s statistikom Davidom Spiegelhalterjem z Univerze v Cambridgeu.
Kako se sinhronizirajo naši možgani z možgani drugih? Kako in kdaj smo usklajeni?
Kako ta fenomen raziskujejo pri nas in katera mesta v soseščini so nam lahko za urbanistični zgled?
O pomembnosti zavedanja prispevkov žensk in deklet v astronomiji z astrofizičarko dr. Dunjo Fabjan in astrofizičarko ter profesorico na novogoriški univerzi dr. Andrejo Gomboc.
Inženirji Peter Brajak, Saša Divjak, Andrej Kovačič in Slavko Rožič se spominjajo zlatih časov slovenske informacijsko-tehnološke industrije. Kako vidijo današnji razvoj?
Četrta epizoda serije je potrkala na vrata psihološke ambulante. Kako stres vpliva - če vpliva - na uspešnost postopka oploditve z biomedicinsko pomočjo, kako obvladovati (partnerske) odnose, kaj so odrezavi odgovori.
Neveljaven email naslov