Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
17. julija se je v mestu Ames v ameriški zvezni državi Iowi rodil skladatelj Peter Schickele. Zaslovel je s številnimi parodijami na temo klasične glasbe, eden njegovih najbolj znanih ''izumov'' pa je P. D. Q. Bach, enaindvajseti od dvajsetih sinov Johanna Sebastiana Bacha. Kot je zapisal Schickele, je P. D. Q. Bach v primerjavi z drugimi Bachovimi sinovi posedoval izvirnost Johanna Christiana, aroganco Carla Philippa Emanuela in nepoznanost Johanna Christopha Friedricha.
99 epizod
Resna in jazzovska glasba, primerna za začetek dneva, kratki komentarji, včasih tematska rdeča nit
17. julija se je v mestu Ames v ameriški zvezni državi Iowi rodil skladatelj Peter Schickele. Zaslovel je s številnimi parodijami na temo klasične glasbe, eden njegovih najbolj znanih ''izumov'' pa je P. D. Q. Bach, enaindvajseti od dvajsetih sinov Johanna Sebastiana Bacha. Kot je zapisal Schickele, je P. D. Q. Bach v primerjavi z drugimi Bachovimi sinovi posedoval izvirnost Johanna Christiana, aroganco Carla Philippa Emanuela in nepoznanost Johanna Christopha Friedricha.
Ob prazniku združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom poslušamo odlomek iz pogovora s prekmurskim skladateljem Slavkom Šuklarjem ter njegov koncert Tisa za violončelo in orkester, ki se opira na prekmursko melodiko. Zazvenele bodo tudi različne priredbe prekmurskih ljudskih pesmi, ki so jih napisali skladatelji Radovan Gobec, Ambrož Čopi, Mojca Prus, Uroš Krek, Katarina Pustinek Rakar, Alojz Srebotnjak, Gašper Jereb in drugi, prisluhnili bomo tudi vokalno-instrumentalnim zasedbam, specializiranim za izvajanje ljudske glasbe, kot so Ženska vokalna skupina Stu Ledi, ansambel Trutamora Slovenica in ansambel Vedun. Zazvenelo bo nekaj del slovenskih skladateljev, ki so navdih za svoje skladbe našli prav v prekmurski glasbi, Glasbeno jutranjico pa bo zaokrožil posnetek s koncerta Akademske folklorne skupine France Marolt, ki je izvedla nabor prekmurskih plesov.
Poslušamo Štiri balade, op. 10 Johannesa Brahmsa in četrti stavek Klavirske sonate št. 2 v E-duru Ericha Wolfganga Korngolda.
Poslušamo Romantične prizore Enriqua Granadosa, Balado v Des-duru za violino in klavir Rista Savina, Lipovškovo Drugo suito za godala in Dve fugeti Benjamina Ipavca.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Za kanadsko sodobno glasbo lahko na splošno rečemo, da je zelo odprto sprejela tako ameriške kot francoske vplive, za skladatelje pa, da so se tisti, ki delujejo v angleško govorečem delu te dežele, nekako bolj navezali na njeno južno sosedo, francoski del pa je po kulturnem izročilu ostal bolj zvest matični domovini.
Edward Macdowell je kompozicijo študiral v Parizu in Frankfurtu, tako da je dobro spoznal francoske in nemške koncepte kompozicije. Seznanil se je tudi s Claro Schumann in Franzem Lisztom, ki je Nemškemu glasbenemu združenju predlagal izvedbo ene od Macdowellovih kompozicij. Zaradi finančnih težav se je leta 1888 vrnil v Združene države Amerike in v Bostonu nadaljeval glasbeno kariero. Macdowell ni bil glasbeni revolucionar, segal je po po glasbeni retoriki velikih klasikov devetnajstega stoletja. Dobra formalna glasbena izobrazba mu je omogočila, da je zmogel svoje zamisli uspešno zapisati v partituro. Ena od poglavitnih značilnosti njegove glasbe pa je bogata melodika, podkrepljena s spretno orkestracijo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na sporedu Španski karneval Davida Poppra, Uvertura, scherzo in finale za orkester v E-duru, op. 52 Roberta Schumanna, Simfonija št. 6 v F-duru, op. 68, 'Pastoralna' Ludwiga van Beethovna, Romanca za violino in orgle, op. 25 Otta Olssona, Suita sedmega dne za orkester Alda Kumarja in Impromptu v As-duru, op. 29, št. 1 Frédérica Chopina.
Predvajamo Godalni kvartet št. 2 v A-duru Juana Crisostoma de Arriage, delo komaj 15-letnega nadarjenega skladatelja, ki se ga je po prezgodnji smrti oprijel vzdevek Španski Mozart.
Na sporedu Galjarda danskega kralja Johna Dowlanda, Šest plesov iz zbirke 'Danserye' Tielmana Susata v priredbi Johna Ivesona, 'Chaconne' iz Partite št. 2 v d-molu za solo violino, BWV 1004 Johanna Sebastiana Bacha in Sinfonia concertante št. 1 v F-duru Giovannija Battista Viottija.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Na programu Ars vas v nov dan vedno povabimo z glasbo. Izbor glasbene literature od zgodnje renesanse do zmernih glasbenih tokov 20. stoletja pripravljajo uredniki in sodelavci uredništva za resno glasbo.
Neveljaven email naslov