Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Svobodno odločanje o rojstvu otrok je ustavna pravica, a hkrati tabu
Pravica do svobodnega odločanja glede rojstva svojih otrok se v javnosti vse pogosteje pojavlja kot pravica, ki se postavlja pod vprašaj. Na Poljskem smo bili nedavno priče množičnim protestom proti odločitvi aktualne poljske oblasti, da pravico do splava v celoti prepove. Uveljavljanje pravice do splava se pod krinko epidemije onemogoča v Združenih državah Amerike, v sosednji Hrvaški je dostop do umetne prekinitve nosečnosti, zaradi ugovora vesti ginekologov, vedno bolj otežen. V Sloveniji je pravica do splava ustavno zaščitena, vendar je to tema, ki ostaja tabu in o kateri družba molči. Antropologinja, sociologinja in direktorica Inštituta 8. marec Nika Kovač v svoji zadnji knjigi z naslovom Moja odločitev: pričevanja, pravice in predsodki o splavu, kjer so zbrana tudi pričevanja žensk z izkušnjo splava, zapiše, da je zgodovina nosečnosti tudi zgodovina splava, ki se v človeški družbi pojavlja skozi vso zgodovino in med drugim poudarja, da je svobodna odločitev o lastnem telesu ena temeljnih človekovih pravic.
Želim si, da njihova pričevanja in z njimi ta knjiga pripomorejo k temu, da bomo o splavu upali spregovoriti na glas in ga privzeti kot družbeno dejstvo. Pri tem pa se moramo začeti zavedati, da gre pri pravici do svobodnega odločanja o rojstvu svojih otrok za odsotnost prepovedi. Ne gre za navodilo ne za smernico. Daje se zgolj možnost, o kateri se odloča vsaka ženska sama. Gre za odprt prostor, kjer se lahko ženska svobodno odloči in na koncu reče: "To je bila moja odločitev."
Prisluhnite ponovitvi oddaje.
1075 epizod
V slabi uri skušamo razgrniti najrazličnejša polja vednosti, da bi izrisali sicer fragmentarno in protislovno, pa vendar, kolikor je le mogoče, celovito podobo planeta, na katerem živimo. Povezujemo glas astronomije z glasom arheologije, glas naravoslovja z glasovi umetnosti, ekonomije, zgodovine, religije ali politike.
Svobodno odločanje o rojstvu otrok je ustavna pravica, a hkrati tabu
Pravica do svobodnega odločanja glede rojstva svojih otrok se v javnosti vse pogosteje pojavlja kot pravica, ki se postavlja pod vprašaj. Na Poljskem smo bili nedavno priče množičnim protestom proti odločitvi aktualne poljske oblasti, da pravico do splava v celoti prepove. Uveljavljanje pravice do splava se pod krinko epidemije onemogoča v Združenih državah Amerike, v sosednji Hrvaški je dostop do umetne prekinitve nosečnosti, zaradi ugovora vesti ginekologov, vedno bolj otežen. V Sloveniji je pravica do splava ustavno zaščitena, vendar je to tema, ki ostaja tabu in o kateri družba molči. Antropologinja, sociologinja in direktorica Inštituta 8. marec Nika Kovač v svoji zadnji knjigi z naslovom Moja odločitev: pričevanja, pravice in predsodki o splavu, kjer so zbrana tudi pričevanja žensk z izkušnjo splava, zapiše, da je zgodovina nosečnosti tudi zgodovina splava, ki se v človeški družbi pojavlja skozi vso zgodovino in med drugim poudarja, da je svobodna odločitev o lastnem telesu ena temeljnih človekovih pravic.
Želim si, da njihova pričevanja in z njimi ta knjiga pripomorejo k temu, da bomo o splavu upali spregovoriti na glas in ga privzeti kot družbeno dejstvo. Pri tem pa se moramo začeti zavedati, da gre pri pravici do svobodnega odločanja o rojstvu svojih otrok za odsotnost prepovedi. Ne gre za navodilo ne za smernico. Daje se zgolj možnost, o kateri se odloča vsaka ženska sama. Gre za odprt prostor, kjer se lahko ženska svobodno odloči in na koncu reče: "To je bila moja odločitev."
Prisluhnite ponovitvi oddaje.
Letošnje olimpijske igre v Parizu so poleg pogovorov o športnih dosežkih najboljših na svetu razkrile tudi težave, ki jih imamo z razumevanjem spola. Pestrost teles je zelo velika, v športu so od nekdaj specifične telesne predispozicije prednost. Potem ko so v preteklosti že prespraševali spol nekaterih atletinj, ki so jim ob rojstvu pripisali ženski spol, ki so odraščale kot dekleta in so vse življenje tekmovale v ženski kategoriji, se je poleti to zgodilo v boksu. Kdaj so telesne predispozicije konkurenčna prednost, ker prestopijo mejo spola, kaj sploh določa biološki spol, kako je znanost ta znanja nadgrajevala in kako se kot družba spopadamo s temi spremembami vedenja? To na Inštuitutu za biomedicinsko etiko in zgodovino medicine v Zürichu raziskuje dr. Martin Gramc, z njim se je pogovarjala Urška Henigman.
V tokratni oddaji Glasovi svetov bomo spregovorili o negativnih čustvih, ki prevzemajo otroke ob začetku šolskega leta , o družbenem konstruktu, da vsi otroci z veseljem hodijo v šolo ter o načinih, kako otroke pripraviti na soočanje s pritiski, ki jih doživljajo v šoli. In še: kako vplivajo socialno ekonomske razlike na otroke v šoli in kako uskladiti pričakovanja glede uspeha ter nabiranja socialnih veščin. Gostja oddaje je Ivana Gradišnik iz Familylaba.
O zelo spreminjajočem se položaju Katoliške cerkve v Jugoslaviji - od prvih povojnih let, ko so v šolah še poučevali verouk, pa do represije in prepovedi cele vrste dejavnosti ter kasnejše presenetljive zunanjepolitične otoplitve med Vatikanom in Beogradom, ki je spodbudila tudi iskanje kompromisa znotraj države
Biomedicinski model obravnava duševne težave predvsem kot biološka oziroma fiziološka stanja – enako torej kot telesne bolezni. Biopsihosocialni prostop je veliko bolj celosten.
Od kod prihajajo občutki krivde, odtujenosti, jalovosti in nesmisla, ki tako temeljito prežemajo romane in kratke zgodbe Franza Kafke, da je njegov priimek navsezadnje postal nekakšen sinonim za moderno dojemanje sveta?
Medijska krajina se je v preteklih letih izjemno spremenila. Tradicionalni množični mediji – tisk, radio in televizija že dolgo nimajo več monopola nad informacijami. Če je bil svetovni splet na začetku čudežni prostor, v katerega smo prelili vse znanje tega sveta in nam je na voljo kjerkoli in kadarkoli, je danes situacija povsem drugačna. To znanje je sicer še vedno tam in se posodablja ter dopolnjuje, je pa pogosto za zidovi, prek katerih se v ekonomiji pozornosti povzpne redkokdo. Kaj so resnične informacije, kateri so kredibilni viri, kakšno vsebino je napisal človek in kakšno umetna inteligenca, kdaj algoritem polarizira in radikalizira, komu in čemu zaupati? Kako medijske pismenosti naučiti mlade, tako imenovane digitalne domorodce, ki so se rodili v digitaliziran vsakdan? O tem s tokratnim sogovornikom. To je Domen Savič, direktor zavoda Državljan D, ki deluje na področjih zagovorništva in človekovih pravic v informacijski družbi ter kritične medijske drže. Z njim se je pogovarjala Urška Henigman.
Številne so podlage, ki omogočajo hierarhiziranje najrazličnejših skupin ljudi, nacij, kultur in povsem konkretnih posameznikov.
Sibirski kmet zloveščega videza, ki je postal nekakšen duhovni učitelj zadnjemu ruskemu vladarskemu paru, naj bi imel poguben vpliv na politiko carja Nikolaja II., s čimer naj bi bistveno pripomogel k padcu dinastije Romanovih. Pa je to res?
Ob delu Veliki Iran italijanskega novinarja Giuseppeja Acconcie govorimo o burni zgodovini heterogene iranske civilne družbe, ki se je začela razvijati na koncu 19. stoletja in ostaja še kako živa tudi po stoletju centralizirane vladavine šahov in kasneje ajatol
Ali je v Sloveniji še mogoč pogovor o uspehih medicinske stroke, ne da bi se dotaknili velikih težav, s katerimi se spopada naš javni zdravstveni sistem?
V nasprotju z uveljavljenimi predstavami se industrijska revolucija ni začela z uporabo fosilnih goriv. Nasprotno, prve angleške in škotske tovarne so dolgo izkoriščale obnovljivo moč vode in zgodnji industrialci niso bili niti malo naklonjeni visokim stroškom premoga, ki je poganjal prve parne stroje. Kateri dejavniki so torej na koncu prevladali in sprožili vsesplošni prehod na premog? In kaj nam ta spoznanja lahko ponudijo danes, ko se, večinoma neuspešno, trudimo opustiti fosilne vire energije?
Mladi se informirajo na družbenih medijih, kjer jih nagovarjajo vplivnice in vplivneži. Kdo so in kaj objavljajo?
Če na naš planet pogledamo z očmi biogeografije, discipline, ki preučuje razširjenost vrst in ekosistemov v geografskem prostoru ter geološkem času, ugotovimo, da celine niso razporejene tako, kot smo se učili pri zemljepisu
V tokratni oddaji Glasovi svetov predstavljamo raziskovalni projekt HEI-Transform, ki je nastal v sodelovanju treh največjih slovenskih univerz, ZRC SAZU, Urbanističnega inštituta in Zavoda za varstvo kulturne dediščine. Projekt je namenjen trajnostnemu oživljanju opuščene nepremične kulturne dediščine in bo, tako upajo raziskovalci, pripomogel k bolj premišljeni revitalizaciji kulturne dediščine. V oddaji je sodeloval Dr. Miloš Kosec s Fakultete za arhitekturo Univerze v Ljubljani, pripravlil pa jo je Miha Žorž.
Trije vrhunski strokovnjaki o izzivih robotske kirurgije
Ko je pred časom odjeknila vest, da so ob obnovi kalov v Čadrgu odkrili 6500 let stare jelke, je marsikdo zastrigel z ušesi. Eden od njih je bil tudi mojster goslar Daniel Musek iz Škofje Loke. V "čudežu iz Čadrga" je prepoznal edinstveno priložnost, da preizkusi les in ga uporabi za izdelavo vrhunskih solističnih godal. Prva violina naj bi bila nared prihodnje leto. Z Danielom Muskom se je za Glasove svetov pogovarjal Miha Žorž
Kakšni sta bili država in družba, ki ju je Stalin ustvaril v treh desetletjih, ko je gospodaril v Kremlju?
Ob knjigi Kratka zgodovina Grčije britanskega zgodovinarja Richarda Clogga govorimo o burnih 200 letih obstoja moderne Grške države, zaznamovane z idejo o lastni veličastni preteklosti in vse prevečkrat soočene s kruto realnostjo vojn, notranjih napetosti, preseljevanj, gopodarskih kriz in podrejenosti večjim geopolitičnim silam
Digitalizacija je spremenila marsikaj, tudi človeško intimo, odnos do telesa in do seksualnosti. Medtem ko smo v vse tesnejšem odnosu z umetno inteligenco, se krepi umetna intimnost. Zanimiv fenomen je popularizacija platforme Only fans med študentsko populacijo – prodajanje lastnega telesa prek spleta kot oblika študentskega dela. To je raziskala sociologinja in antropologinja Živa Gornik. Z njo se je pogovarjala Urška Henigman.
Življenje človeka ali finančna in ekonomska transakcija? Gostji sta dr. Nina Vodopivec, ki se veliko ukvarja z vidiki dela, predvsem v tekstilni industriji in Eva Matjaž, ki zelo dobro pozna stanje na področju kulture in pasti transformacije kulturnega delavca v samostojnega podjetnika.
Neveljaven email naslov