Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z mladimi, ki so se udeležili računalniške, kemijske, biološke, fizikalne in geografske olimpijade znanja.
Pogovor z mladimi, ki so se udeležili računalniške, kemijske, biološke, fizikalne in geografske olimpijade znanja
Poleti so potekale številne olimpijade znanja, kjer so tekmovali tudi slovenski dijaki. Državno ekipo na posameznem tekmovanju zastopajo 4 najboljši slovenski dijaki, zato je že uvrstitev v ekipo dosežek. Mladi pa se z olipijad vračajo tudi zavidljivimi dosežki – z medajlami, ki jih na olimpijdah znanja delijo drugače kot na športnih tekmovanjih. Kakšna je letošnja zbirka medalj, zakaj je tako težko doseči zlato? Kakšen nivo znanja sploh zahtevajo tovrstna tekmovanja in kaj so mladi doživeli v tujini? Več izvemo v pogovoru z najboljši slovenskimi dijaki na področju kemije, biologije, fizike in računalništva. Naši gosti: Bor Krajnik z Gimnazije Škofja Loka (bron na mednarodni biološki olipijadi na Madžarskem) in Leon Rojk Štupar s I. gimnazije Celje (pohvala na mednarodni biološki olipijadi), Aleš Globočnik z Gimnazije Kranj in diamantni maturant Dren Gruden z Gimnazije Bežigrad (bron sta dosegla v Parizu, kjer je potekala kemijska olimpijada, Aleš je sodeloval tudi na fizikalni olimpijadi v Izraelu) ter Bor Grošelj Simič, ki je (med drugim) tekmoval na mednarodni računalniški olimpijadi v Azerbajdžanu.
818 epizod
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Pogovor z mladimi, ki so se udeležili računalniške, kemijske, biološke, fizikalne in geografske olimpijade znanja.
Pogovor z mladimi, ki so se udeležili računalniške, kemijske, biološke, fizikalne in geografske olimpijade znanja
Poleti so potekale številne olimpijade znanja, kjer so tekmovali tudi slovenski dijaki. Državno ekipo na posameznem tekmovanju zastopajo 4 najboljši slovenski dijaki, zato je že uvrstitev v ekipo dosežek. Mladi pa se z olipijad vračajo tudi zavidljivimi dosežki – z medajlami, ki jih na olimpijdah znanja delijo drugače kot na športnih tekmovanjih. Kakšna je letošnja zbirka medalj, zakaj je tako težko doseči zlato? Kakšen nivo znanja sploh zahtevajo tovrstna tekmovanja in kaj so mladi doživeli v tujini? Več izvemo v pogovoru z najboljši slovenskimi dijaki na področju kemije, biologije, fizike in računalništva. Naši gosti: Bor Krajnik z Gimnazije Škofja Loka (bron na mednarodni biološki olipijadi na Madžarskem) in Leon Rojk Štupar s I. gimnazije Celje (pohvala na mednarodni biološki olipijadi), Aleš Globočnik z Gimnazije Kranj in diamantni maturant Dren Gruden z Gimnazije Bežigrad (bron sta dosegla v Parizu, kjer je potekala kemijska olimpijada, Aleš je sodeloval tudi na fizikalni olimpijadi v Izraelu) ter Bor Grošelj Simič, ki je (med drugim) tekmoval na mednarodni računalniški olimpijadi v Azerbajdžanu.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Na 21. državnem tekmovanju Etnološke in kulinarične značilnosti Slovenije z naslovom Uporabnost ostankov hrane so se mladi spraševali, kje in kako so v preteklosti nastajali ostanki živil in hrane, na kakšne načine so posamezniki, gospodinjstva in gostišča ravnali z njimi, na kakšne načine so jih uporabljali in kako je s tem danes.Več o tekmovanju z mladimi nagrajenkami Niko Klepec, Andrejo Jevšnik in Izo Gaber, ki so v kategoriji višjih strokovnih šol zmagale z nalogo Uporaba krompirjevih olupkov pod mentorstvom doc. dr. Elene Marulc.
Vas zanima, kako je biti študent na Nizozemskem ali v Belgiji? Prisluhnite našim sogovornikom v oddaji Gymnasium! Z nami lahko greste v Leuven in Amsterdam, kjer smo raziskali študentsko življenje, poiskali slovenske in druge Erasmus študente, srečali Slovence, ki so po študijski izkušnji ostali v tujini, obiskali različne fakultete in se pogovarjali tudi s tamkajšnjimi predstavniki študentov. Veliko smo izvedeli o Erasmus izmenjavah, o življenju v Amsterdamu, o nizozemskem in belgijskem izobraževalnem sistemu, o tem, koliko znaša najemnina za sobo v Amsterdamu, kaj je to Dutch rain – nizozemski dež, katero je najbolj študentsko mesto v Evropi in zakaj imajo nekateri nizozemski študenti na nahrbtnike pripete rdeče kvadratke.
Spomladanski rok splošne mature je pred vrati, zato smo v oddaji maturantom ponudili pregled in primerjavo romanov Angel pozabe in Francoski testament ter jim dali praktična navodila za pisanje eseja. Esej iz maternega jezika k skupni oceni za slovenščino prispeva kar polovico končne ocene, saj se v njem pokažejo posameznikova zmožnost literarnega branja, interpretacije besedila, literarnega raziskovanja, obvladanja slovenskega knjižnega jezika in sposobnost pisanja eseja. Dijaki obvezni deli in temo eseja izvedo že v tretjem letniku, naslov letošnjega sklopa pa je Stiske družine in posameznika na zgodovinskih prelomnicah. Kako o tem govorita romana, kaj ju povezuje, kaj razlikuje? Kako sploh pisati esej in na kaj paziti, da ne bi po nepotrebnem izgubljali točk? Odgovori so zbrani na enem mestu: v Gymnasiumu!
Bližajo se evropske volitve, nas pa zanima, kako povezani z Evropsko unijo in njeno politiko se počutijo mladi? Ali bodo sodelovali na volitvah? Zakaj, kako bi se to lahko spremenilo in kaj pritegne tiste, ki jim je tovrstno udejstvovanje blizu? Imajo mladi občutek, da jih odločevalci poslušajo, da so njihove teme in problematike, ki jih zadevajo, slišane in pomembne v političnih programih in tudi dejanskih politikah? Kje mladi vidijo svojo priložnost?
Letošnje svetovno prvensto do 23 let v slaščičarstvu je potekalo v italijanskem mestu Rimini in tam je Slovenija prvič v zgodovini imela tudi dve svoji predstavnici. To sta bili Maja Grabar in Tina Vehovec, ki sta na dvodnevnem tekmovanju morali ustvariti slaščice in slaščičarske skulpture, s katerimi sta se pomerili s konkurenco, ki je prihajala iz še 12 držav. Maja Grabar je bila z nami v studiu, kjer je povedala vse o nastopu na svetovnem prvenstvu v slaščičarstvu v Italiji.
Slovenski bienale ilustracije je ponovno z nami, zato nas bo v Gymnasiumu tokrat zanimalo, kaj nas ta nepogrešljiva slikovna govorica, sploh v segmentu otroške ilustracije, uči, nam razkriva in kako nas vzgaja – s pomočjo in v družbi treh izjemnih mladih ilustratorjev bomo. Bodite z nami in izvedeli boste tudi katera je tista veščina, ki naredi zares dobro ilustracijo, ki lahko nagovarja vse generacije.
Slovenski bienale ilustracije je ponovno z nami, zato nas bo v Gymnasiumu tokrat zanimalo, kaj nas ta nepogrešljiva slikovna govorica, sploh v segmentu otroške ilustracije, uči, nam razkriva in kako nas vzgaja – s pomočjo in v družbi treh izjemnih mladih ilustratorjev bomo. Bodite z nami in izvedeli boste tudi katera je tista veščina, ki naredi zares dobro ilustracijo, ki lahko nagovarja vse generacije.
23 mladih se je udeležilo strokovne ekskurzije v Rusijo, da bi razširili svoje znanje in iz prve roke videli, kako in kje se še danes urijo kozmonavti.
Evropska unija v svojem bistvu zasleduje nasleduje mir, svobodo, človekovo dostojanstvo, demokracijo, enakost, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic. Vprašanje pa je, ali smo se unija, posamezne članice in ljudje bolj kot v preteklosti oddaljili od teh vrednot? Kako močno so še prisotne te vrednote, katere so po mnenju mladih najpomembnejše? Kako iskati ravnovesje med njimi, ko ena pravica trči ob drugo? In kakšno Evropo si mladi sploh želijo? O tem smo se pogovarjali na Gimnaziji Kranj, kjer so nas gostili dijaki te šole: Manca Kejžar, Vida in Klara Babič, Marcel Čarman, Dan Dubokovič in David Golob. Za širši vpogled in kontekst vprašanja vrednot, na katerih temelji Evropska unija, pa smo zaprosili tudi doc. dr. Marka Lovca s Fakultete za družbene vede.
Strešni vrt ljubljanske Gimnazije Jožeta Plečnika je prostor pridelave lastnih vrtnin in zelišč, prostor učenja, druženja in medgeneracijskega sodelovanja. Čisto prava učilnica na prostem, z urbanim vrtnarjenjem na temeljih permakulture. Kaj vse je prinesla dijakom, profesorjem pa tudi mestu, lahko slišite v tokratni oddaji. Avtorica in voditeljica oddaje je Liana Buršič
V minulih sezonah so predstavnice in predstavniki slovenske mladinske reprezentance v športnem plezanju dosegali vrhunske uspehe. Osvajali so kolajne na mladinskih olimpijskih igrah, prav tako na mladinskih svetovnih in evropskih prvenstvih. Z njimi in selektorjem mladinske izbrane vrste smo govorili o razvoju tega športa v Sloveniji in kaj našteti uspehi obetajo pred olimpijskimi igrami v Tokiu, kjer se bo športno plezanje prvič predstavilo kot olimpijski šport.
Meritve javnega mnenja zaupanja v ustanove slovenske gasilce uvrščajo povsem na vrhove razpredelnic. Saj so prav gasilci tisti, bodo priskočili na pomoč, ko bo to najbolj potrebno. Ena izmed najpomembnejših nalog gasilskih društev je tako tudi ta, da skrbijo za prirast mladih, ki bodo to plemenito nalogo izvajali tudi v prihodnje. Osvetlili bomo, kako potekajo izobraževanja gasilskega podmladka, kako prestopajo v vrste operativnih gasilcev in kakšne so naloge gasilskih mentorjev.
Živimo v času, ko je bolj kot kadarkoli prej v ospredju človeškega zanimanja – telo. To mora biti brez izjeme zdravo, jedro in lepo. Naš vsakdan, sploh spletni, je preplavljen s podobami že skorajda nemogočih zahtev po vrhunskem. A po čigavih merilih? Svobodne izbire? Industrije ali človeka, ki ni le telo? Zato bomo v tokratni oddaji z dijaki Gimnazije Škofja Loka debatirali na temo, ki gre krepko pod površje in se dotika vseh nas. Telo – med diktaturo in demokracijo. Vabljeni k slišanju! Avtorica in voditeljica oddaje je Liana Buršič
Govorili bomo o demografskih izzivih Evropske unije in seveda tudi Slovenije. Trend na tem področju je očiten, vztrajen, viden pa v preoblikovanju starostne strukture prebivalstva - v vse večjem deležu starejših in vse manjšim deležem delovno aktivnih oseb v celotnem prebivalstvu. O tem sicer nekaj govorijo strokovnjaki, pa politiki in gospodarstveniki, v Gymnasiumu pa bomo z gimnazijci iz Murske Sobote iskali mnenja in rešitve mladih za te izzive in prihodnost Evrope,
Pred dijaki zaključnih letnikov so pomembne odločitve. Od 12. februarja naprej lahko oddajo vlogo za vpis za želeni študijski program, 15. in 16. februarja javni in zasebni višje in visokošolski zavodi prirejajo informativna dneva. Katere fakultete naj obiščejo, kakšne informacije naj iščejo? Predvsem pa, kako se bodo odločali glede izbire svoje študijske poti? So že odločeni ali bodo čakali do zadnjega trenutka? Je bolj pomembno to, kaj jih veseli, ali to, katere študijske smeri najbolj obetajo glede zaposlitve? Se spogledujejo s tujino?O tem se bomo pogovarjali z mladimi in karierno svetovalko Sabino Mikuletič Zalaznik.
Spletno zalezovanje in ustrahovanje. Maščevalna pornografija. Spletno spolno nadlegovanje. Izsiljevanje z objavo intimnih fotografij ali spolnih posnetkov. Grožnja s posilstvom in smrtjo. Neugodje, strah, panika, ponižanje, stres, žalitve, grožnje, nezaželena spolna elektronska sporočila … Vas te besede in stavki pretresejo? Ali se vam zdi, da se vam tovrstvo nasilje ne more zgoditi? Vsaka četrta najstnica v Evropi je doživela spletno ustrahovanje in trpinčenje. Smo o spletnem nasilju dovolj obveščeni? Kako ga prepoznamo, kako se mu izognemo in kaj lahko naredimo, če smo žrtve sami? O vsem tem v oddaji Gymnasium z dijaki iz Gimnazije Franca Miklošiča Ljutomer in Markom Puschnerjem s točke osveščanja o varni rabi interneta Safe.si, ki deluje v okviru Fakultete z družbene vede.
»Če človek projektira kakšno stavbo, bi moral najti v njej tako idejo, da bi se tresel pred njo!« je rekel mojster arhitekt Jože Plečnik, ki je bil rojen prav na današnji dan. Poslanstvo arhitekta je razumel kot nalogo, narediti poleg praktične hiše tudi poduhovljeno bivališče, ki s svojimi volumni in dimenzijami ne daje človeku le strehe nad glavo, ampak tudi miselno oporo. Kako pa o arhitekturi, njeni vlogi in nalogi razmišljajo študentje arhitekture in že uveljavljeni, priznani slovenski arhitekti, pa v tokratnem Gymnasiumu. Avtorica oddaje je Liana Buršič
Neveljaven email naslov