Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Se še spomnite, kako smo si kot otroci pripovedovali stvari po telefončkih? In kako je novica, ki je romala od enega do drugega, na koncu postala čisto drugačna … Mladi novinarji iz Osnovne šole Ivana Groharja iz Škofje Loke so v tem tednu raziskovali svet šolskih tračev. So ti vedno samo zlonamerni, neprijetni in škodljivi? Ali so lahko govorice tudi zabavne in pozitivne? O čem najpogosteje govorijo šolski trači in kako se odzvati, ko kakšnega slišite? O vsem te z mladimi in voditeljico Tadejo Bizilj.
Trači so lahko zabavni, lahko pa tudi zelo prizadenejo. Raziskujejo mladi novinarji iz OŠ Ivana Groharja iz Škofje Loke.
Se še spomnite, kako smo si kot otroci pripovedovali stvari po telefončkih? In kako je novica, ki je romala od enega do drugega, na koncu postala čisto drugačna?
Mladi novinarji iz Osnovne šole Ivana Groharja iz Škofje Loke so v tem tednu raziskovali svet znotraj šolskih zidov – zanimale so jih predvsem šolske govorice. Najprej so povprašali najmlajše, ali vedo, kaj so trači.
Govorice so to, da nekdo nekaj govori, in to po poročilih.
Govorice so to, da nekdo nekaj govori, potem pa to raznese po celi državi.
Da so šolski trači lahko tudi povsem prijetni in zabavni, ne le škodljivi, je povedala tudi naslednja sogovornica, gospa psihologinja Judita Slabe.
“Ko eden nekaj ve, težko zadrži skrivnost zase in bi jo rad delil z drugimi. Nekateri imajo pri tem še posebej velike težave, ko jim kdo reče, da nečesa res ne smejo povedati, takoj novico prenesejo naprej. Pri govoricah je težava, da vsak malo po svoje stvari sliši in potem tudi malo po svoje pove naprej. Zato lahko postanejo tudi problematične, saj včasih pride ven kaj takega, kar sploh ne drži.”
O šolskih govoricah so mladi novinarji poizvedli več tudi pri srednješolkah – jih je tudi v srednjih šolah veliko?
Z mladimi novinarji z OŠ Ivana Groharja iz Škofje Loke smo torej v današnji oddaji govorili o razpoloženju v šolskih klopeh, katerega del so tudi domače naloge, šolske govorice, prijateljstva, ljubezni – če ste se nam, dragi poslušalci, pridružili šele zdaj ali bi oddajo radi slišali še enkrat, kliknite na zgornjo povezavo, pridružite pa se nam tudi na Facebooku, kjer vas čaka nagradno vprašanje :).
813 epizod
Vsako soboto med 9. in 11. uro se imamo HUDO dobro: skupaj z mladimi za mlade o mladih! Mikrofone prepustimo tudi osnovnošolcem z novinarskih delavnic in prisluhnemo rubrikam Hudo športni, Kulturomat in Huda muska. Najdeš nas tudi na Tik toku https://www.tiktok.com/@cist_hudo
Se še spomnite, kako smo si kot otroci pripovedovali stvari po telefončkih? In kako je novica, ki je romala od enega do drugega, na koncu postala čisto drugačna … Mladi novinarji iz Osnovne šole Ivana Groharja iz Škofje Loke so v tem tednu raziskovali svet šolskih tračev. So ti vedno samo zlonamerni, neprijetni in škodljivi? Ali so lahko govorice tudi zabavne in pozitivne? O čem najpogosteje govorijo šolski trači in kako se odzvati, ko kakšnega slišite? O vsem te z mladimi in voditeljico Tadejo Bizilj.
Trači so lahko zabavni, lahko pa tudi zelo prizadenejo. Raziskujejo mladi novinarji iz OŠ Ivana Groharja iz Škofje Loke.
Se še spomnite, kako smo si kot otroci pripovedovali stvari po telefončkih? In kako je novica, ki je romala od enega do drugega, na koncu postala čisto drugačna?
Mladi novinarji iz Osnovne šole Ivana Groharja iz Škofje Loke so v tem tednu raziskovali svet znotraj šolskih zidov – zanimale so jih predvsem šolske govorice. Najprej so povprašali najmlajše, ali vedo, kaj so trači.
Govorice so to, da nekdo nekaj govori, in to po poročilih.
Govorice so to, da nekdo nekaj govori, potem pa to raznese po celi državi.
Da so šolski trači lahko tudi povsem prijetni in zabavni, ne le škodljivi, je povedala tudi naslednja sogovornica, gospa psihologinja Judita Slabe.
“Ko eden nekaj ve, težko zadrži skrivnost zase in bi jo rad delil z drugimi. Nekateri imajo pri tem še posebej velike težave, ko jim kdo reče, da nečesa res ne smejo povedati, takoj novico prenesejo naprej. Pri govoricah je težava, da vsak malo po svoje stvari sliši in potem tudi malo po svoje pove naprej. Zato lahko postanejo tudi problematične, saj včasih pride ven kaj takega, kar sploh ne drži.”
O šolskih govoricah so mladi novinarji poizvedli več tudi pri srednješolkah – jih je tudi v srednjih šolah veliko?
Z mladimi novinarji z OŠ Ivana Groharja iz Škofje Loke smo torej v današnji oddaji govorili o razpoloženju v šolskih klopeh, katerega del so tudi domače naloge, šolske govorice, prijateljstva, ljubezni – če ste se nam, dragi poslušalci, pridružili šele zdaj ali bi oddajo radi slišali še enkrat, kliknite na zgornjo povezavo, pridružite pa se nam tudi na Facebooku, kjer vas čaka nagradno vprašanje :).
Poletne počitnice so kot nalašč za jutranje poležavanje in kaj je lepšega, če vas v nov dan zbudi petje – ptičje ali tisto z radijskih sprejemnikov. V tokratni oddaji Hudo! se bo hudo dobro pelo in igralo. Glasba bo glavna tema oddaje – in seveda o njej ne bomo samo govorili, ampak ji bomo tudi na veliko prisluhnili. Naša gostja bo mlada, uspešna, simpatična pevka Nina Pušlar, v studio pa se ji bodo pridružila dekleta iz Osnovne šole Dragomelj.
Vsako soboto med 9. in 11. uro se imamo HUDO dobro: skupaj z mladimi za mlade o mladih! Mikrofone prepustimo tudi osnovnošolcem z novinarskih delavnic in prisluhnemo rubrikam Hudo športni, Kulturomat in Huda muska. Najdeš nas tudi na Tik toku https://www.tiktok.com/@cist_hudo
Če so bili živalski vrtovi v preteklosti predvsem zbirke živali, namenjene za rekreacijo obiskovalcev, pa v zadnjih dveh desetletjih dobivajo povsem nov značaj in pomen. Svoje poslanstvo vršijo na večih področjih, ki so vsa zelo pomembna za skupno dobro bivanja na tem našem čudovitem planetu. Med drugim ZOO-ji predstavljajo “časovni most” za tretje tisočletje, v katerih specializirane in močno ogrožene živalske vrste lahko preživijo medtem, ko poteka katastrofalno uničevanje našega naravnega okolja. O pomenu živalskih vrtov, o našem odnosu do živali in množici zanimivih vprašanj ter odgovorov vseh sodelujočih pa v tokratnem, prvem počitniškem Hudo!ju. Prisluhnite nam, z nekaj znanja in sreče vas čaka tudi brezplačen izlet v ljubljanski ZOO. Voditeljica in avtorica oddaje je Liana Buršič
Še teden dni loči učence do konca letošnjega šolskega leta. Ocene so zaključene, zadnji šolski teden pa bo za večino minil v brezskrbnem vzdušju z mislijo na počitnice. Po čem vse si bodo zapomnili letošnje šolsko leto, nam bodo povedali učenci OŠ Nove Fužine in učenci OŠ Dragomelj, ki so v tem letu poleg vseh drugih stvari preizkusili še nekaj novega - Krožek za razmišljanje. Kakšna znanja in veščine so pridobili tam in kakšni so njihovi načrti za počitniške dni, izveste v zadnji oddaji Hudo! v tem šolskem letu. Pripravlja in vodi Tadeja Bizilj.
Obiskali smo zadnje srečanje Petkove akademije laboratorija Rampa, kjer osnovnošolci raziskujejo povezave med umetnostjo, znanostjo in tehnologijami. Tema petkovih delavnic je bila biotehnologija. Mladi raziskovalci so sami izdelali svojo laboratorijsko opremo, kaj so z njo naredili pa izveste v soboto med deveto in deseto v oddaji Hudo!
Valeta je pomemben korak, ki osnovnošolce popelje v zrelejše obdobje njihovega življenja. In medtem, ko se večina staršev ubada s tem, koliko jih bo ta dogodek udaril po žepu, se šolarji sprašujejo, kako se urediti za valeto, kakšno pričesko imeti, kakšne barve obleko, koliko ličil uporabiti, obuti čevlje s peto ali brez ? Kar nekaj nasvetov bodo dobili v tokratni oddaji, v kateri bodo gosti devetošolci iz Iga, skupaj pa bomo na Facebook profilu Programa za mlade izžrebali tudi nagrajenca letošnjih novinarskih delavnic, ki bo prejel 3-dnevni izlet v Nemčijo za vso družino. Pripravlja in vodi Tadeja Bizilj.
V najstniških letih dosežemo dokončno telesno višino, izgrajujemo mišično maso in strukturo kosti ter se spolno razvijamo, zato so prav takrat prehranske potrebe večje kot kdaj koli. Najstniki se pogosto še ne zavedajo, da je zdravje pomemben dejavnik pri izboru prehrane, in ne razmišljajo, da se bo to, kar zaužijejo v tej dobi, pozneje odražalo na njihovem zdravstvenem stanju. Pri najstnicah igrajo veliko vlogo prijateljice in nepisana pravila modne industrije, ki lahko vodijo tudi v motnje hranjena. O prehrani najstnikov bo tekla beseda v tokratni oddaji Hudo! z mladimi iz ljubljanske OŠ Prežihov Voranc in voditeljico Tadejo Bizilj.
Učenci iz Osnovne šole Valentina Vodnika so spregovorili o tem kakšen vpliv imajo na njihovo samopodobo družbena omrežja. O tem kako se soočamo s pritiski, ki se pojavijo ob ustvarjanju profilov na drubenih omrežjih, pa smo vprašali psihologinjo Špelo Reš iz Centra pomoči pri prekomerni rabi interneta LogOut.si.
Kaj najraje počnete v prostem času? Kolesarite, hodite na sprehode, se učite tujih jezikov? Ali pa morda radi fotografirate, rišete ali kako drugače ustvarjate? Morda pa ste med tistimi, ki svoj prosti čas najraje preživijo kar na kavču z daljincem ali telefonom v roki? Kako in s kom preživljajo prosti čas mladi iz OŠ Šmartno pod Šmarno goro in njihovi sogovorniki, slišite v tokratni oddaji HUDO!.
Na dobrodelnost se včasih spomnimo šele, ko sami ali kdo od naših bližnjih potrebuje pomoč. A dobro delo lahko naredimo prav vsak dan – tako, da komu pomagamo pri učenju, pridržimo vrata, ponudimo sedež na avtobusu … O dobrodelnosti in prostovoljcih, ki včasih tvegajo tudi svoje življenje, so z voditeljico Tadejo Bizilj v tokratni oddaji govorili mladi novinarji iz OŠ Polhov Gradec.
Kako se luč razlije po hiši? Tako, da odpremo okna pravi pisatelj Paulo Coelho. Kako vstopi luč v človeka? Tako, da ta odpre vrata ljubezni. O tisti, ki zares vrti naš svet v tokratnem Hudo!ju s sedmo in devetošolci OŠ Škofljica in mladinskim pisateljem Žigo X Gombačem. Avtorica oddaje je Liana Buršič
Starejši osnovnošolci se v okviru izbirnih predmetov pogosto lotijo tudi izdelave raziskovalne naloge. Kako poteka delo, kjer zbirajo podatke, kako se lotijo analize in še marsikaj drugega nam bodo povedali učenci iz OŠ Karla Destovnika-Kajuha iz Šoštanja, ki so v svoji nalogi raziskovali pretočnost branja na njihovi šoli in učenci iz OŠ Miška Kranjca iz Ljubljane, ki so razmišljali o tem, kaj vpliva na logično razmišljanje in se v projektni turistični nalogi podali po poteh Franceta Prešerna.
O obšolskih dejavnostih, njihovi ponudbi in izbiri pa tudi o tem, kaj najraje počnejo v prostem času, bodo v tokratni oddaji Hudo! skupaj z voditeljico Tadejo Bizilj razmišljali mladi novinarji iz Osnovne šole Škofja Loka Mesto.
Kako o svoji prihodnosti razmišljajo osmošolci in devetošolci? Kje se vidijo čez 5, 10 let? Vidijo svojo prihodnost v Sloveniji ali že sedaj, ko izbirajo srednjo šolo, ciljajo na službo v tujini? Kateri je za njih poklic prihodnosti in kje se vidijo nekoč srečni – z veliko družino, polno denarnico ali službo, ki so si jo vedno želeli? O tem v tokratni oddaji z voditeljico Tadejo Bizilj in mladimi novinarji iz Osnovne šole Medvode.
Pravijo, da je humor najbolj demokratična človeška navada, predvsem pa razbremenitev! O humorju, vlečenju za nos, vlogi smeha in o norčavosti pa na prvoaprilsko soboto, Dan norcev praznujemo z Boštjanom Gorencem – Pižamo in osmošolskimi šaljivci z ljubljanske OŠ Ledina! Avtorica oddaje je Liana Buršič
Pravijo, da je humor najbolj demokratična človeška navada, predvsem pa razbremenitev! O humorju, vlečenju za nos, vlogi smeha in o norčavosti pa na prvoaprilsko soboto, Dan norcev praznujemo z Boštjanom Gorencem – Pižamo in osmošolskimi šaljivci z ljubljanske OŠ Ledina! Avtorica oddaje je Liana Buršič
Spoznajte letošnje Roševe nagrajenci. Povedali bodo zakaj pišejo in kaj jih navdihne.
Kako veliko družino imaš pa ti? Sobotna jutra so pri večini najstnikov rezervirana za spanje. A včasih se zgodi, da jih iz postelje predčasno vrže mlajši brat, ki preveč na glas gleda risanke ali mlajša sestra, ki se igra sobotno čajanko s svojimi punčkami. Občasno pa je glavni krivec za to, da spanca ne podaljšajo do popoldneva, kar mama, ki se z očetom na glas pregovarja, kaj bo ta dan za kosilo in kam bodo odšli na izlez. Vsi imamo seveda radi svojo družino, nas pa njeni člani lahko kdaj tudi razjezijo. O družinskih odnosih in rejništvu smo se pogovarjali v današnji oddaji z mladimi iz Starega trga pri Ložu. Da lahko v krogu družine hitro pride do kakšnega spora so nam povedali najmlajši iz OŠ heroja Janeza Hribarja Stari trg pri Ložu. Kje prihaja do kratkega stika med najstniki in njihovimi starši, zakaj se največkrat skregajo in kako se potem pobotajo? Kako je imeti družino s sedmimi otroki, kje se pri njih največkrat zatakne in kako rešijo prav vsak spor, je povedala Albina Ponikvar. Velika družina Večina najstnikov ima enega, morda dva ali tri brate in sestre. Včasih, ko vstanemo na levo nogo, ko imamo svoje muhe ali res slab dan in bi imeli samo radi mir in tišino, nam je že eden preveč. Si predstavljate, kako pa je živeti v družini z desetimi brati in sestrami? Miru je sicer res bolj malo, tudi pralni stroj je ves čas v pogonu, zato pa so trenutki, ko se vsi zberejo, nasmejijo in imajo lepo, toliko bolj dragoceni, sta povedali naši sogovornici, gospa Baraga in učenka Rebeka. Rejništvo O družinskih odnosih smo z najstniki iz Starega trga pri Ložu veliko povedali danes. Kljub temu da se kdaj skregajo s svojimi s starši, so vsi v en glas zatrdili, da jih imajo neskočno radi. In se strinjali, da so lahko srečni, da jih imajo. Kajti vsi otroci ne delijo te sreče. Včasih se v družini tudi kaj zalomi in takrat otroci odidejo v rejništvo. Več o tem nam je povedala Petra Kogej. O tem, kakšno je življenje v veliki družini pa o tem, kako ima prav vsak od nas kdaj slab dan ali vstane z levo nogo, zaradi česar pride do neljubih sporov in prepirov in kako se potem lahko z malo dobre volje pobotamo in zgladimo vse, smo se pogovarjali v današnji oddaji Hudo! – posnetek oddaje najdete zgoraj, več fotografij z novinarskih delavnic in današnjega obiska radia pa najdete na našem Facebook profilu Program za mlade.
O tem, kako koristne so zdravilne rastline, za kaj vse lahko uporabimo zelišča in začimbe in kaj vse lahko iz njih izdelamo, so v tokratni oddaji predstavili mladi novinarji iz Osnovne šole Dolenjske Toplice. Več na: http://radioprvi.rtvslo.si/2017/03/hudo-18/
Mladi novinarji iz Šentjurja pravijo, da se o nasilju govori premalo, zato so si zastavili cilj, da v tokratni oddaji raziščejo, zakaj do nasilja sploh prihaja, ali je le fizično nasilje tisto, na katerega moramo biti pozorni, kaj narediti, če smo priče nasilju in kako lahko z mediacijo razrešimo marsikateri spor. Vrste nasilja Vsakemu izmed nas je zelo pomembno, da se doma, v šoli ali na poti počuti varnega in svobodnega. Vsako nasilje pa povzroči občutke tesnobe in nezaupanja. Čeprav večina najprej pomisli na fizično nasilje, verjetno tudi zato, ker so njegove posledice najbolj vidne pa poznamo tudi druge vrste. Koliko jih poznajo mimoidoči, so mladi Šenjurčani preverili z radijskim mikrofonom. Fizično ali telesno nasilje je najbolj prepoznano nasilje, saj je edino, ki pušča vidne posledice na žrtvi. Sem štejemo nezaželeno stiskanje, trepljanje, odrivanje in porivanje, klofutanje, lasanje, zaušnice, udarce z roko, predmetom, boksanje, lažje poškodbe, hude telesne poškodbe, pohabljanje, umor. Specifična oblika fizičnega nasilja je spolno nasilje, kjer se žrtev ne strinja s spolnim dejanjem. Pod spolno nasilje spada posilstvo, spolna zloraba otrok, spolno nadlegovanje, incest, siljenje h gledanju pornografskih revij, prisiljen spolni odnos, prisiljeno slačenje, prisiljeno poljubljanje, otipavanje, opazovanje, fotografiranje, skratka vse dejavnosti povezane s spolnostjo, kjer druga oseba ne pristane oziroma, pristane pod prisilo. Najbolj razširjena oblika nasilja je psihično ali duševno nasilje in je lahko veliko bolj boleče in škodljivo, kot fizično nasilje. Psihično nasilje je težje prepoznati, saj so žrtve pogosto nesamozavestne in negotove v sebi, zato se umikajo pred družbo, se počutijo ponižano in manjvredno. K psihičnemu nasilju prištevamo dejanja, ki najpogosteje potekajo na verbalni ravni in negativno vplivajo na samozavest, samopodobo in samozaupanje druge osebe. Sem sodi grobo kritiziranje, žaljenje, zmerjanje, poniževanje, ustrahovanje in grožnje z besedami, kričanjem, telesno držo, ustvarjanje negativnih mnenj na podlagi predsodkov in stereotipov, poniževanje, izločanje in ustvarjanje klime strahu in terorja. Ne smemo pozabiti tudi na verbalno ali besedno nasilje, kamor prištevamo zafrkavanje, posmeh, dajanje vzdevkov, tikanje brez soglasja sogovorca, podcenjevanje, omalovaževanje, žalitve, zmerjanje, nadiranje, zaničevanje, ščuvanje, grožnje ter ekonomsko nasilje ali ustrahovanje – zahtevo po denarju ali drugih materialnih dobrinah; povzročitelj zahteva da mu žrtev piše domače naloge, pomaga goljufati pri preizkusih znanja, da ne pove o vandalizmu, ki mu je bil priča ipd. Kako reagirati ob nasilju? Vsi vemo, kaj moramo narediti, ko smo priče nasilju – pa res to naredimo? Se res vmešamo, ko vidimo, da se dva tepeta, ko neko deklico žalijo, ko nekega fanta izsiljujejo in želijo od njega denar? Ali se raje obrnemo stran in rečemo – saj nisem nič videl, bolje je, da grem stran, da jih še sam ne dobim, bom potem še jaz nepriljubljen, bojo še od mene želeli denar. V teoriji je vse jasno, v praksi pa ni tako lahko … Kdaj se vmeša policija? Večina vrstniškega nasilja se dogaja v šoli, njeni okolici, na poti v šolo ali iz nje. V šoli so najbolj nevarni prostori: stranišča, jedilnica, šolsko igrišče, hodniki, garderoba. Ob določenih oblikah sporov, agresije in nasilja, mora posredovati tudi policija. Kdaj in kako, smo izvedeli v pogovoru s polcistoma Policijske postaje Šentjur. Pogoste žrtve nasilja so otroci, ki tako ali drugače izstopajo iz povprečja. Ali so zelo inteligentni, nadarjeni glasbeniki, imajo astmo, nosijo očala … Otroci s posebnimi potrebami so s strani drugih otrok v večini dobro sprejeti, povzročiteljem nasilja pa predstavljajo »lahke žrtve«. Ranljivejši so tudi otroci, ki se od povzročiteljev ločijo po rasi, veroizpovedi, narodnosti, saj se mladi varneje počutijo v družbi sebi enakih. Pogosto se zgodi, da so ravno zaradi tega na šoli strogo ločene skupine različnih nacionalnosti, ki med seboj skoraj ne komunicirajo. Žrtve so v šoli osamljene in zavrnjene, včasih celo izolirane. Ne razumejo, zakaj so trpinčene in ne vedo, kako naj se vedejo, da bi bile sprejete. Občutijo nemoč in neučinkovitost. Rešitev je lahko tudi mediacija Del problema pri vrstniškem nasilju je, da so vanj vpletene cele skupine otrok in mladih: nekateri so žrtve, nekateri kot povzročitelji/povzročiteljice, nekateri kot opazovalci in opazovalke. Prav vsi potrebujejo pomoč, saj ne razumejo, kaj se dogaja, ne razumejo svoje vloge in so prestrašeni. Včasih je dober odgovor in rešitev tudi mediacija. Žrtve nasilja o svojih izkušnjah stežka spregovorijo, zato je za vsakega od nas dobro, da poznamo nekatere znake, ki lahko pomenijo, da je tudi vaš vrstnik žrtev nasilja: • boji se prihajati v šolo ali iz nje, • neopravičeno izostaja, • je poškodovan/poškodovana • zapre se vase, jeclja • ima slabo samopodobo • daje vtis vznemirjenosti, nervoze • preneha jesti • razmišlja o samomoru • izmišljuje si zgodbe • odklanja pogovor • začne biti nasilen/nasilna Če tudi sami opazite pri svoji vrstnikih katerega od naštetih znakov, se poskusite pogovoriti z njim. Če pa ste sami žrtve kateragakoli nasilja – spregovorite, ne bodite tiho! Zaupajte se prijateljem, staršem, učiteljem, kajti niste sami krivi za to! Pomoč lahko dobite tudi na Centrih za socialno delo, Svetovalnem centru za otroke, mladostnike in starše, Društvu za nenasilno komunikacijo ali TOM telefonu. Več fotografij in vtisov z današnje oddaje ter nagradna igra pa vas čakajo na Facebooku Programa za mlade.
Neveljaven email naslov