Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zadnje tedne se veliko govori o šoli. Zaradi napovedanega varčevanju v izobraževanju, ki med drugim vključuje začasno prekinitev financiranja učne pomoči, se je ponovno odprla fronta med pristojnim ministrstvom in šolniki na čelu z njihovim sindikatom. Zaradi dogodkov na OŠ Deskle smo se spet začeli spraševati o nasilju na šolah, javnost pa je razburila in razdelila tudi odločitev ustavnega sodišča o tem, da morajo biti javno veljavni programi osnovnošolskega izobraževanja zasebnih šol v celoti financirani s strani države. Zdi pa se, da smo ob teh temah pozabili na vprašanje, kakšna sploh je slovenska osnovna šola in kakšno si želimo? O tem se bomo pogovarjali z nekom, ki ga odgovorni in tudi nekateri strokovnjaki ne slišijo radi. Dr. Kristijan Musek Lešnik namreč ni šolnik, temveč psiholog. Je član Strokovnega sveta Republike Slovenije za splošno izobraževanje, predavatelj, predvsem pa starš in zato so njegove kritike slovenske devetletke ostre in širše od strogih pedagoških meril. Pogovor pripravlja Špela Šebenik.
Gost radijskega Intervjuja je bil psiholog dr. Kristijan Musek Lešnik, s katerim smo se pogovarjali o aktualnih temah s področja izobraževanja – o (ne)uspešnosti prenove slovenske osnovne šole, o nasilju v šoli in varčevanju v izobraževanju. Dr. Kristijan Musek Lešnik je član Strokovnega sveta Republike Slovenije za splošno izobraževanje, predavatelj, predvsem pa oče in zato so njegove kritike slovenske devetletke ostre in širše od strogih pedagoških meril.
»Rezultat, ki ga opažam, je ta, da so otroci eno leto več v šoli, output na koncu pa ni, da bi bilo znanja več kot včasih. In tudi v primerjavi z drugimi šolskimi sistemi nismo tam, da bi se lahko strašno hvalili s temi rezultati, čeprav marsikateri minister to rad naredi. In mislim, da precej neupravičeno.«
»To, da sem sorazmerno kritičen do sistema, ne pomeni, da ne bi cenil dela, ki ga ogromno dobrih učiteljev in ravnateljev v naših šolah opravlja. Mislim, da njihovo delo rešuje naš šolski sistem.« To se vidi tudi na »vzgojnem področju«. »V šolah se zadnjih 20 let zanemarja vzgojni vidik šole – šolska reforma se je ukvarjala z znanjem, izobraževanjem, informacijami, ampak po drugi strani je po mojem mnenju vsaj toliko kot to, kaj zna mlad človek, pomembno tudi, kakšen človek je, ko pride ven iz osnovne šole. Tu se mi zdi, da smo na sistemski ravni popustili.« Na srečo je po mnenju gosta mnogo učiteljev takih, ki dajo mladim mnogo več kot le znanje.
Pa še dve aktualni temi. Najprej o varčevanju: »Država, ki začne varčevati pri izobraževanju, je država, ki se igra s svojo prihodnostjo, to je en krat ena. Države z modrim vodstvom zelo jasno razumejo, da izobraževanje danes ni zgolj strošek, ampak naložba v prihodnost. Druga plat te zgodbe pa je, ali in kje obstajajo kakšne rezerve.«
In o medvrstniškem nasilju na šolah, kjer je po mnenju gosta veliko preveč prava, s pravom pa se ne da reševati odnosov med ljudmi: »Od tega, kako se soočamo z nasiljem na šoli, je v veliki meri odvisno, koliko bo tega nasilja in kako težko bo. Tu imamo v Sloveniji sistemski problem.« Dr. Musek Lešnik v zadnjem času namreč opaža vzorec reševanja nasilnih situacij na šolah: »Pride do pojava nasilja in običajno se zadeva reši tako, da žrtev sama od sebe odide drugam. To je popolnoma napačno sporočilo vsem skupaj; žrtvi, ki se mora umakniti iz okolja, kjer živi. Sporočilo storilcu – namesto, da bi se ukvarjali z njim, da bi ga pripravili do tega, da prevzame odgovornost za svoja dejanja, mu sistem omogoči cel kup načinov, kako se izogniti odgovornosti. In še napačno sporočilo šoli in skupnosti: da je nasilje nekaj, kar se v šoli lahko zgodi in je biti nasilen lahko celo dober mehanizem za reševanje problemov.«
Zadnje tedne se veliko govori o šoli. Zaradi napovedanega varčevanju v izobraževanju, ki med drugim vključuje začasno prekinitev financiranja učne pomoči, se je ponovno odprla fronta med pristojnim ministrstvom in šolniki na čelu z njihovim sindikatom. Zaradi dogodkov na OŠ Deskle smo se spet začeli spraševati o nasilju na šolah, javnost pa je razburila in razdelila tudi odločitev ustavnega sodišča o tem, da morajo biti javno veljavni programi osnovnošolskega izobraževanja zasebnih šol v celoti financirani s strani države. Zdi pa se, da smo ob teh temah pozabili na vprašanje, kakšna sploh je slovenska osnovna šola in kakšno si želimo? O tem se bomo pogovarjali z nekom, ki ga odgovorni in tudi nekateri strokovnjaki ne slišijo radi. Dr. Kristijan Musek Lešnik namreč ni šolnik, temveč psiholog. Je član Strokovnega sveta Republike Slovenije za splošno izobraževanje, predavatelj, predvsem pa starš in zato so njegove kritike slovenske devetletke ostre in širše od strogih pedagoških meril. Pogovor pripravlja Špela Šebenik.
Gost radijskega Intervjuja je bil psiholog dr. Kristijan Musek Lešnik, s katerim smo se pogovarjali o aktualnih temah s področja izobraževanja – o (ne)uspešnosti prenove slovenske osnovne šole, o nasilju v šoli in varčevanju v izobraževanju. Dr. Kristijan Musek Lešnik je član Strokovnega sveta Republike Slovenije za splošno izobraževanje, predavatelj, predvsem pa oče in zato so njegove kritike slovenske devetletke ostre in širše od strogih pedagoških meril.
»Rezultat, ki ga opažam, je ta, da so otroci eno leto več v šoli, output na koncu pa ni, da bi bilo znanja več kot včasih. In tudi v primerjavi z drugimi šolskimi sistemi nismo tam, da bi se lahko strašno hvalili s temi rezultati, čeprav marsikateri minister to rad naredi. In mislim, da precej neupravičeno.«
»To, da sem sorazmerno kritičen do sistema, ne pomeni, da ne bi cenil dela, ki ga ogromno dobrih učiteljev in ravnateljev v naših šolah opravlja. Mislim, da njihovo delo rešuje naš šolski sistem.« To se vidi tudi na »vzgojnem področju«. »V šolah se zadnjih 20 let zanemarja vzgojni vidik šole – šolska reforma se je ukvarjala z znanjem, izobraževanjem, informacijami, ampak po drugi strani je po mojem mnenju vsaj toliko kot to, kaj zna mlad človek, pomembno tudi, kakšen človek je, ko pride ven iz osnovne šole. Tu se mi zdi, da smo na sistemski ravni popustili.« Na srečo je po mnenju gosta mnogo učiteljev takih, ki dajo mladim mnogo več kot le znanje.
Pa še dve aktualni temi. Najprej o varčevanju: »Država, ki začne varčevati pri izobraževanju, je država, ki se igra s svojo prihodnostjo, to je en krat ena. Države z modrim vodstvom zelo jasno razumejo, da izobraževanje danes ni zgolj strošek, ampak naložba v prihodnost. Druga plat te zgodbe pa je, ali in kje obstajajo kakšne rezerve.«
In o medvrstniškem nasilju na šolah, kjer je po mnenju gosta veliko preveč prava, s pravom pa se ne da reševati odnosov med ljudmi: »Od tega, kako se soočamo z nasiljem na šoli, je v veliki meri odvisno, koliko bo tega nasilja in kako težko bo. Tu imamo v Sloveniji sistemski problem.« Dr. Musek Lešnik v zadnjem času namreč opaža vzorec reševanja nasilnih situacij na šolah: »Pride do pojava nasilja in običajno se zadeva reši tako, da žrtev sama od sebe odide drugam. To je popolnoma napačno sporočilo vsem skupaj; žrtvi, ki se mora umakniti iz okolja, kjer živi. Sporočilo storilcu – namesto, da bi se ukvarjali z njim, da bi ga pripravili do tega, da prevzame odgovornost za svoja dejanja, mu sistem omogoči cel kup načinov, kako se izogniti odgovornosti. In še napačno sporočilo šoli in skupnosti: da je nasilje nekaj, kar se v šoli lahko zgodi in je biti nasilen lahko celo dober mehanizem za reševanje problemov.«
Slovenski alpinisti so letos zgodaj jeseni z odpravo Hagshu 2014 znova dokazali, da sodijo v sam svetovni vrh. Luka Lindič, Marko Prezelj in Aleš Česen so v severni steni Hagshuja, 6657 metrov visoke gore v indijski Himalaji, preplezali prvenstveno smer, ki so jo ocenili z oceno ED – najvišjo stopnjo težavnosti francoske šeststopenjske lestvice. Dodatno vrednost vzponu daje dejstvo, da je bila ta stena do zdaj sploh še nepreplezana in da so naši alpinisti po spletu okoliščin za samo nekaj dni prehiteli britansko odpravo, ki jo je vodil sloviti Mick Fowler. Brez dvoma gre za letos najpomembnejši alpinistični dosežek slovenskih odprav. In morda tudi za nominacijo za zlati cepin, najvišjo nagrado v svetu alpinizma za leto 2014. S člani odprave Hagshu 2014 se bo v Intervjuju na Prvem pogovarjal Jure Čokl. Avtor prispevka: Jure K. Čokl
Plin ni samo predmet resevanja energetskih strategij, ampak vse bolj dejavnik tudi mednarodnih odnosov. Slednje zgovorno dokazujejo ukrajinska kriza in napetosti v dialogu Zahoda in Rusije. Ukrajinske poglede na problematiko bo v pogovoru z Andrejem Stoparjem v danasnjem Intervjuju na Prvem razgrnil eden najuglednejsih ukrajinskih strolovnjakov za podrocje plina, Mihail Gončar.
Vnet kulinarični raziskovalec, ki nakup kruha doživlja kot osebni poraz, saj ga sam peče že 15 let. Hrana je preveč pomembna, da je ne bi pripravljali sami, pravi. Je avtor kuharskega bloga kruhinvino, pa tudi čisto sveže kuharice Kuhinja za prave moške - Orodjarna. Kreativni direktor oglaševalske agencije, ki mu ustvarjalnost pride prav tudi pri kulinaričnih recenzijah za tednik Mladina in občasnem pripovedovanju v radijski mikrofon Radia Študent. Tokrat bo govoril v mikrofon 1. programa in razložil, zakaj ljudje, ki gledajo kuharske oddaje, ne kuhajo? Boštjan Napotnik, v sredo, v oddaji Intervju po 10. na Prvem! Voditeljica: Nadia Petauer
Italijanski filozof, politik in akademik Massimo Cacciari pri dopolnjenih sedemdesetih letih še vedno sodi med "poredne dečke" javnega življenja pri sosedih, saj brez dlake na jeziku ošvrkne kogarkoli in karkoli. Rojeni Benečan, nekdanji profesor estetike na tamkajšnji Fakulteti za arhitekturo, ugleden in ploden pisec filozofskih del, ustanovitelj fakultet in večkratni častni doktor je svojo politično pot začel na skrajni levici, toda zadnji mandat na mestu beneškega župana so mu zagotovili glasovi sredine. V zadnjih dveh desetletjih je mesto v laguni vodil celih dvanajst let - kot se sam pohvali, ga je v tem času izboljšal do neprepoznavnosti. Kljub temu pa so puščice, ki jih pošilja v vse smeri, še vedno ostre: do italijanskega političnega ustroja, evropske socialne demokracije in Evropske unije. Ta bi morala postati imperij in se odpovedati preživetemu vztrajanju pri moči nacionalnih držav, pravi. Eden najuglednejših Benečanov sodobnosti prof. dr. Massimo Cacciari bo gost Janka Petrovca v tokratni oddaji Intervju - 8. oktobra ob 10.10 na Prvem!
Pogovarjali se bomo z dr. Juretom Vidmarjem, predavateljem mednarodnega prava na Oxfordu, v Maastrichtu in v južnoafriški Pretorii. Med vprašanji, s katerimi se poglobljeno ukvarja zadnje mesece je tudi referendum o škotski neodvisnosti, ki se bo zgodil 18. Septembra. Z njim so povezana številna politološka, sociološka in pravna vprašanja, prav slednjim pa bomo posvetili osrednjo pozornost. Kaj lahko prinese škotska neodvisnost za mednarodno skupnost, kako je z državljanstvom in predvsem- obstankom v Evropski uniji? Kaj pa, če neodvisnost ne bo izglasovana? O aktualnih mednarodno-pravnih vprašanjih, s katerimi se ukvarja dr. Jure Vidmar v sredo po 10. uri na Prvem!
Letošnji julij ni postregel samo z nenavadno hladnim in mokrim vremenom, ampak si ga bomo žal zapomnili tudi po številnih letalskih nesrečah. Sestreljeno malezijsko letalo, nesreča tajvanskega in alžirskega letala ? Kljub temu pa letalski promet velja za najbolj varnega, piloti so visoko usposobljeni in vsak dan varno v zrak in nazaj na tla spravijo na tisoče letal. Odgovorno in zahtevno dela zahteva posebne ljudi, enega takih boste slišali v sredinem Intervjuju po deseti. Iztoka Kavčiča, kapitana inštruktorja, vodjo letalskega sektorja pri Adrii Airways in dolgoletnega pilota letala AIRBUS 320, je k pogovoru povabila Andreja Čokl.
Varuhinja človekovih pravic Vlasta Nussdorfer je nedavno izdala prvo letno poročilo o svojem delu. V njem je zapisala, da je kršitev človekovih pravic vse več. Te se najpogosteje dogajajo najbolj ranljivim skupinam, med drugim otrokom, revnim, bolnim, nezaposlenim in drugačnim. Glede domnevnih kršitev pravic v sodnih postopkih pravnomočno obsojenemu Janezu Janši pa pravi, da ni dobila nobene prijave oziroma pobude za obravnavo tega primera. Varuhinjo človekovih pravic Vlasto Nussdorfer je na Intervju povabil Boštjan Močnik.
Slavko Ivančič ni samo odličen pevec, ki je v svoji dolgi in uspešni glasbeni karieri prepeval s v skupinah Bazar, Casino Band in Faraoni, je tudi glasbeni pedagog, pianist, zadnji dve leti umetniški direktor festivala Melodije morja in sonca, pa umetniški vodja klape Solinar in velik ljubitelj nogometa. Letos praznuje dve pomembni obletnici - 40 let glasbenega delovanja in 60. rojstni dan. O vsem tem , se bo z njim pogovarjala Anja Rupel.
Dr. Joachim Gross je eden izmed okoli 100 zdravnikov s slovensko zdravniško licenco, ki imajo dodatno izobrazbo iz homeopatije. Ko se je pred petimi leti preselil v Koper in poleg nemške pridobil še slovensko licenco specialista medicine dela, svoje homeopatske prakse ni opustil, čeprav je vedel, da lahko licenco zaradi tega izgubi. Svojo kršitev pravil je letos marca kar sam prijavil na Etično komisijo slovenske Zdravniške zbornice. Z Dr. Joachimom Grossom se bo o življenju Bavarca v na Obali in o izzivih združevanja klasične medicine in homeopatije v Sloveniji in v Evropi pogovarjala Cirila Štuber.
Neveljaven email naslov