Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Leta 2010 je filozofinja in sociologinja dr. Renata Salecl objavila knjigo z naslovom Izbira in v njej analizirala koncept, ki so ga eksistencialisti razumeli kot najvišji trenutek svobode. Nasprotno je avtorica, ki se pri svojih analizah rada navezuje na psihoanalizo, pokazala, da je nenehna izbira vir tesnobe. Tudi v svoji najnovejši knjigi z naslovom Tek na mestu avtorica analizira mehanizme sodobne ideologije, ideologije vseh ideologij, ideologije, ki samo sebe vidi kot iztek zgodovine. Njena analize so podprte tako z znanstvenimi besedili, nemalokrat pa so ponazorjene z navedki iz sodobnih medijev in popularne kulture, predvsem pa z znanimi vsakdanjimi situacijami. Renata Salecl skoraj praviloma sklene svoje kratke eseje z drobno sprevrnitvijo, ko problem, o katerem piše, razreši, včasih pa ga postavi na novo raven, ki kliče po novem premisleku ali celo dejanju. Več o svoji zbirki bo Renata Salecl povedala v pogovoru z Markom Goljo. Nikar ne zamudite.
745 epizod
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Leta 2010 je filozofinja in sociologinja dr. Renata Salecl objavila knjigo z naslovom Izbira in v njej analizirala koncept, ki so ga eksistencialisti razumeli kot najvišji trenutek svobode. Nasprotno je avtorica, ki se pri svojih analizah rada navezuje na psihoanalizo, pokazala, da je nenehna izbira vir tesnobe. Tudi v svoji najnovejši knjigi z naslovom Tek na mestu avtorica analizira mehanizme sodobne ideologije, ideologije vseh ideologij, ideologije, ki samo sebe vidi kot iztek zgodovine. Njena analize so podprte tako z znanstvenimi besedili, nemalokrat pa so ponazorjene z navedki iz sodobnih medijev in popularne kulture, predvsem pa z znanimi vsakdanjimi situacijami. Renata Salecl skoraj praviloma sklene svoje kratke eseje z drobno sprevrnitvijo, ko problem, o katerem piše, razreši, včasih pa ga postavi na novo raven, ki kliče po novem premisleku ali celo dejanju. Več o svoji zbirki bo Renata Salecl povedala v pogovoru z Markom Goljo. Nikar ne zamudite.
Pisatelju, alpinistu in novinarju Tadeju Golobu je z romanesknim prvencem Svinjske nogice uspel veliki met: dobil je kresnika za najboljši roman. Njegov najnovejši roman za odrasle z nekoliko skrivnostnim naslovom Ali boma ye! prav tako dokazuje, da pisatelj ne miži pred družbeno resničnostjo, da obvlada govorice literarnih likov in pripovedno strukturo ter da se tika s humorjem. Prizor, v katerem romaneskni junak kot novinar pri neimenovanem mesečniku piše pisma bralcev za svojo rubriko, je prav gotovo eden izmed najbolj smešnih prizorov v sodobni slovenski prozi. Skratka, čeprav Tadej Golob z romanom ni ponovil uspeha izpred nekaj let, pa je zagotovo napisal dober in berljiv roman o boksarju na pragu zrelih let in pomembnih odločitev, primeren tudi za poletno branje. Več o romanu, objavljenem pri novomeški založbi Goga, bo avtor povedal v pogovoru z Markom Goljo v oddaji Izšlo je, prebral pa nam bo tudi odlomek iz romana.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Med letošnjimi novostmi v zbirki Nova lirika (pri založbi Mladinska knjiga) je tudi knjiga izbranih pesmi poljske pesnice Wisławe Szymborske z naslovom Ključ. Izbor po večini refleksivne in zadržane poezije poljske nobelovke je pripravila Sovretova nagrajenka Jana Unuk, ki bo v oddaji Izšlo je v pogovoru z Markom Goljo predstavila značilnosti pesničine poezije, slišali pa bomo tudi tri pesmi Wisławe Szymborske v interpretaciji dramskih igralk Saše Mihelčič in Violete Tomič.
Pesnik Ciril Zlobec svojo voljo, strast in ljubezen do življenja in ustvarjanja potrjuje tudi na pragu devetdesetih let na najlepši možni način: s pesniško zbirko. V zbirki Biti človek je akademik Zlobec zbral vrsto refleksivnih pesmi, v katerih ima pomembno vlogo tudi njegova osebna izkušnja. Več o svoji trideseti pesniški zbirki, ki je izšla pri Mladinski knjigi v zbirki Nova slovenska knjiga, nam bo pesnik povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, prebral pa nam bo tudi nekaj svojih pesmi. Nikar ne zamudite.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Pisatelj, teatrolog, pisec radijskih iger, politik in podpredsednik Slovenskega centra PEN Tone Peršak se je z romanom Usedline (izšel je pri Cankarjevi založbi) uvrstil v najožji krog za nagrado kresnik. V romanu je sicer sledil Sokratovemu imperativu Spoznaj samega sebe, toda hkrati se je zavedal izjave Györgyja Konráda Spomin je vedno fikcija. Tako je nastalo morda avtobiografsko besedilo, morda razvojni roman, morda iskanje izgubljenega časa, verjetno pa preplet vsega trojega. Več o Usedlinah bo Peršak povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, prebral pa bo tudi odlomek iz romana. Nikar ne zamudite.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Jurij Hudolin je zelo vsestranski književnik: najprej se je uveljavil kot pesnik, potem kot prevajalec, kolumnist, v zadnjih letih pa predvsem kot prozaist. Lani je v zbirki Beletrina pri Študentski založbi objavil že svoj četrti roman Ingrid Rosenfeld; z njim se je uvrstil med peterico letošnjih kandidatov za nagrado kresnik. Več o romanu, ki se odlikuje s prepoznavnim in bogatim jezikom, bo povedal v pogovoru z Markom Goljo, prebral pa nam bo tudi odlomek iz njega. Ne zamudite.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Roman Rozina sodi v srednjo generacijo slovenskih književnikov. Najprej je delal kot novinar, pozneje se je posvetil publicistiki, zadnja leta pa redno objavlja književna dela. Napisal je zbirko kratkih zgodb Šumijo besede domače in kar nekaj romanov. Za svoj trenutno zadnji roman Županski kandidat Gams je letos prejel nagrado modra ptica, ki jo podeljuje Cankarjeva založba. V romanu Rozina všečno in psihološko prepričljivo pripoveduje o politiki v naših krajih, tuja mu ni niti satira, predvsem pa ima posluh za življenjske situacije in značaje. Njegov naslovni junak je morda nekoliko neznačilen za slovenske politične razmere, toda vse okrog njega je še kako znano. Dodatno je pisatelj začinil roman z nekaj preobrati, več o njem pa nam bo povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Evropska unija je razglasila za dan Evrope 9. maj, in sicer v spomin na deklaracijo Roberta Schumana, predstavljeno 9. maja 1950, v kateri je tedanji francoski zunanji minister predstavil vizijo nadnacionalnega gospodarskega sodelovanja v Evropi. Toda dan Evrope bi lahko bil tudi 5. maj, saj so na ta datum leta 1949 ustanovili Svet Evrope, ki si je prizadeval in si še prizadeva ¬ – med drugim – ¬za spoštovanje človekovih pravic. O še eni zelo pomembni izbiri, odločitvi pa razmišlja sociologinja dr. Ksenija Vidmar Horvat v svoji knjigi z na prvi pogled paradoksalnim naslovom Kozmopolitski patriotizem: historično-sociološki in etični vidiki neke paradigme. Več o delu, objavljenem v zbirki Razprave Filozofske fakultete, naslovnem konceptu in še čem, nam bo avtorica povedala v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Golja.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Neveljaven email naslov