Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Skoraj vse, kar ste želeli vedeti o socialnih omrežjih, pa niste vedeli, koga bi vprašali ...
Antropolog dr. Dan Podjed je aprila letos objavil študijo z naslovom Videni (naslovnico je prispevala Samira Kentrić, spremno besedo je napisal Lenart J. Kučić). Avtor v delu, objavljenem pri ZRC SAZU, analizira vpliv digitalizacije in družbenih omrežij na slehernika in družbo, marsikatero svojo analizo pa podkrepi z osebno izkušnjo. Več o zanimivi in aktualni tematiki je povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo. Vabljeni k poslušanju.
742 epizod
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Skoraj vse, kar ste želeli vedeti o socialnih omrežjih, pa niste vedeli, koga bi vprašali ...
Antropolog dr. Dan Podjed je aprila letos objavil študijo z naslovom Videni (naslovnico je prispevala Samira Kentrić, spremno besedo je napisal Lenart J. Kučić). Avtor v delu, objavljenem pri ZRC SAZU, analizira vpliv digitalizacije in družbenih omrežij na slehernika in družbo, marsikatero svojo analizo pa podkrepi z osebno izkušnjo. Več o zanimivi in aktualni tematiki je povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo. Vabljeni k poslušanju.
Miha Blažič N'toko je znan predvsem kot reper in kolumnist. Pred časom je pri Založba Mladinska knjiga, v njeni zbirki Kultura, objavil knjižni prvenec Samoumevni svet. V njem je nanizal več daljših besedil, morda esejev, morda refleksij o sodobnem svetu in v njih razumljivo ter argumentirano analiziral med drugim tako značilno slovensko samopodobo in položaj sodobnega prekariata, pa domnevno odrešiteljsko moč sodobne tehnologije in še kaj. Več o svojih besedilih, ki skoraj praviloma izhajajo iz njegove osebne izkušnje, je avtor povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, kot glasbeni premor pa lahko slišite nekaj taktov iz njegovega komada Slovenec sem. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: MMC/Miloš Ojdanić
V minulih letih je pisatelj, dramatik, pesnik in kolumnist Peter Rezman ustvaril prepoznaven in prepoznan literarni opus. Za zbirko Skok iz kože je leta 2009 dobil nagrado fabula, z romanom Zahod jame se je leta 2013 uvrstil v ožji izbor za kresnika za najboljši roman minulega leta, z romanom Tekoči trak pa se je Rezman uvrstil med deseterico. S svojim najnovejšim romanom Barbara in Krištof pisatelj sicer ni ponovil uspeha prejšnjih romanov, toda zagotovo je napisal izjemno ambiciozno zasnovano delo o Šaleški dolini, njenem črnem zakladu, mogočnežih in slehernikih. Roman je postavljen v časovni razpon enega dne, od zgodnjega jutra do pozne noči. Njegov junak, antijunak brez imena, neke vrste pisateljev alter ego, se kot poklicni fotograf udeleži celodnevnih slovesnosti, hkrati pa se ob vrnitvi v rojstno dolino sreča s preteklostjo. Več o kompleksno zasnovanem romanu je avtor povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, posnetim v velenjski knjižnici. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: https://i.ytimg.com/vi/56SK9wcZLp4/maxresdefault.jpg
Literarni zgodovinar in prevajalec dr. Alen Širca je pred časom v knjižni zbirki KUD Logos objavil duhovno- in literarnozgodovinsko študijo z naslovom Slovenska baročna literatura v evropskem kontekstu in s podnaslovom Uvod (podnaslov daje slutiti, da se bo avtor k tematiki zagotovo še vrnil). Več o študiji in njeni tematiki je avtor povedel v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj.
Deset let po izidu prvenca Poplave in devet let po izidu druge knjige V množici izgubljeni papir je izšla tretja knjiga poezije Barbare Pogačnik Alica v deželi plaščev. Knjigo ob drugem zaznamujejo gost, prispodobično in pomensko bogat jezik, osredotočenost na pogled ženske in prehajanje med prozno in verzno pesemsko obliko. O knjigi, pa tudi o našem pesniškem prostoru, Barbara Pogačnik spregovori v pogovoru s Tino Kozin.
Pisatelj, publicist in filmski avtor Goran Vojnović je dobil prvega kresnika (in nagrado Prešernovega sklada) za romaneskni prvenec Čefurji, raus!, drugega za svoj drugi roman Jugoslavija, moja dežela in pred dnevi še tretjega za svoj tretji roman Figa. V njem je ustvaril galerijo človeških usod iz različnih generacij, njegovi (anti)junaki pa se odločajo, kot se odločajo, tudi zapuščajo bližnje, hkrati pa so ljudje iz krvi in mesa. Zagotovo gre za pisateljev psihološko najbolj kompleksen roman, izjemen je tudi po svoji pripovedni zasnovi s preudarno in prefinjeno izpeljano časovno strukturo. Več o romanu je avtor povedal v oddaji Izšlo je (ki je bila premierno na programu 2. marca letos), v pogovoru z Markom Goljo, prebral pa je tudi odlomek iz romana. Vabljeni k poslušanju. Foto: http://www.readcentral.org/uploads/files/goran_vojnovic.jpg
Jurij Hudolin se je najprej uveljavil kot pesnik, pozneje še kot pisatelj. In kot pisatelj je v svojih pripovednih delih ohranil marsikatero značilnost poezije, med drugim zgoščenost in intenzivnost. Vse to velja tudi za njegov roman Osnove ljubezni in zla. Roman se odlikuje s prepoznavno pripovedno kondicijo, hkrati pa je psihološko pretanjen portret srednjeletnika v labirintu življenja. Več o romanu, predvsem o pripovednem slogu, je Jurij Hudolin povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, prebral pa je tudi odlomka iz romana. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: Matej Družnik
Kulturno-umetniško društvo Logos izdaja kar nekaj profiliranih knjižnih zbirk; ena izmed njih je zbirka Poezije. V njej so pred časom izšle Hvalnice Sinezija iz Kirene. Poslovenil jih je Gorazd Kocijančič in jih dopolnil s spremno besedo in opombami. Več o poznoantičnem oziroma zgodnjekrščanskem pesniku, njegovi poeziji in še čem je prevajalec povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo. Za pokušino pa je prevajalec prebral tudi nekaj verzov iz Sinezijeve Sedme hvalnice v grščini, celo pa je prebral Renato Horvat. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Gorazd Kocijančič. Foto: Frédérick Houdaer
Leta 2014 je romanopisec in avtor kratkih zgodb Roman Rozina dobil nagrado modra ptica za najboljši roman za delo Županski kandidat Gams. Z romanom je pisatelj dokazal, da ga vznemirja sodobnost in da spretno pripoveduje zgodbo. To velja tudi za njegov roman Zločin in ljubezen. V njem je celostno analiziral položaj knjige v sodobni (slovenski) družbi. Za nameček je pisatelj oblikoval zgodbo zelo ambiciozno, z več pripovedovalci in tako ustvaril zanimiv in izzivalen roman. Več o njem je povedal v pogovoru z Markom Goljo, posnetim v Knjižnici Mileta Klopčiča v Zagorju ob Savi. Vabljeni k poslušanju. Foto: Lovro Rozina
Na začetku aprila so v Narodni in univerzitetni knjižnici odprli razstavo Beseda Božja ostane na veke. Avtor razstave ob 500-letnici reformacije, literarni zgodovinar dr. Jonatan Vinkler, je razstavo pospremil tudi s katalogom, ki ne vsebuje le fotografij razstavljenih eksponatov, ampak tudi študije Nenada Hardija Vitorovića, Fanike Krajnc-Vrečko, Igorja Grdine in uvodoma njegovo. Več o razstavi (na ogled je bila do 10. junija), katalogu, reformaciji, Luthru, Trubarju in še čem je dr. Vinkler povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: Marijan Zlobec
Papir, kamen škarje, peti roman Toma Podstenška in njegova šesta leposlovna knjiga, zrelo, s posluhom za suspenze in humorne vložke razpira vprašanje, ki avtorja ustvarjalno vznemirja ves čas: vprašanje posameznikove odgovornosti in krivde, pomena in teže njegovih odločitev. Svoj novi roman Tomo Podstenšek predstavi v pogovoru s Tino Kozin.
Znanstvenica in pisateljica dr. Tina Batista Napotnik je za kratek čas izgubila službo. Naenkrat je imela dosti prostega časa, ki ga je izkoristila tako, da je napisala romaneskni prvenec Tunel. V njem je opisala usodo štirih romanesknih junakov, ki tako in drugače premagujejo krizo srednjih let. Ena izmed junakinj je tudi biologinja Krista, ki se prav tako spopada s krizo po izgubi službe. Več o romanu, ki se odlikuje s psihološko prepričljivostjo, in sebi je avtorica povedala v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, prebrala pa je tudi odlomek iz romana, ki se je uvrstil med deseterico, ki se potegujejo za kresnika. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: Blaž Samec/Delo
Na prvi pogled sta nesmrtnost in neumrljivost sinonima. Toda akademik Tine Hribar je v svoji najnovejši knjigi Nesmrtnost in neumrljivost analiziral razliko med njima in kako se pojavljata od prazgodovine dalje. Knjiga, njen podnaslov je Od šamanov do kristjanov, je prvi del trilogije, več o njeni tematiki pa je povedal avtor v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: RTVSLO
»Precej nenavadno je, da se prvenec tako osredotoča na podrobnosti umiranja,« so besede, s katerimi se začne spremno besedilo Mateja Bogataja k romanu Rok trajanja. In čeprav temu lahko le pritrdimo, je treba dodati, da izjemno artikulirani romaneskni prvenec Gašperja Kralja, doktorja socialne antropologije, ni morbidna knjiga. Je težka, a ne zamorjena, predvsem pa se izvirno, tenkočutno in odkrito sooča s tistim, pred čimer (pre)pogosto zatiskamo oči: z zadnjimi trenutki človeškega življenja, z dejstvom, da ima prav vse na tem svetu svoj rok trajanja. Z avtorjem se pogovarja Tina Kozin.
Knjiga Slovenski pravični med narodi ni obsežna, obsega manj kot 170 strani, tudi po svoji velikosti ne sodi med velike knjige, toda s svojimi zgodbami pripoveduje o neizmernem človeškem pogumu, o velikih srcih, ki so se v najtežjih trenutkih druge svetovne vojne odločili za težjo pot brez izgovorov, za pogumno, pravo in človekoljubno dejanje. Naziv pravični podeljuje muzej Jad Vašem ljudem, ki niso Judje, a so v letih holokavsta rešili judovsko življenje iz nesebičnih vzgibov. Knjigo Slovenski pravični med narodi sta uredila Irena Šumi in Oto Luthar. V prvi del sta uvrstila pripovedi o pravičnih slovenskega rodu, v drugega pa zgodbe o pogumnih, ki bodo nekega dne morda dobili častni naziv. Prispevke so napisali (ob sourednikih) Boris Hajdinjak, Renato Podberšič, Ivo Jevnikar, Jasna Kontler – Salomon, večina pa jih je napisala Miriam Steiner Aviezer. Več o majhni véliki knjigi sta v pogovoru z Markom Goljo povedala Irena Šumi in Boris Hajdinjak, ob koncu oddaje pa lahko slišite tudi telefonsko izjavo Miriam Steiner Aviezer. Na pobudo dr. Irene Šumi objavljamo še njen elektronski naslov irenasumi@me.com, na katerega ji lahko pišete o človekoljubnih dejanjih iz let holokavsta.
Klimatologinja dr. Lučka Kajfež Bogataj se še kako zaveda, da ne zadošča zgolj znanstveno preučevanje klimatskih sprememb in vseh tistih procesov na Zemlji in na nebu, ki spreminjajo in bodo lahko nepreklicno spremenili naše življenje, ampak da mora o usodi in prihodnosti našega planeta seznanjati širšo javnost. Tako je napisala že več knjig o okolijskih spremembah; naslov njene najnovejše knjige je Planet, ki ne raste. Rastejo tudi naše potrebe in želje, naši posegi v naravno ravnovesje so vse intenzivnejši, dokazov za porušeno ravnovesje je vsak dan več. Avtorica s knjigo nagovarja bralko in bralca zelo sistematično: predstavi osem najbolj perečih problemov, od podnebnih sprememb do kemičnega onesnaževanja, vedno pa nakaže tudi možne rešitve. Toda čeprav je knjiga razdeljena na dele, ni najmanjšega dvoma, da so problemi povezani, da so različne težave del istega procesa in da je porušeno ravnovesje najresnejši izziv za naše življenje na Zemlji. Več o problematiki in še čem je avtorica povedala v oddaji Izšlo je, dober dan pred dnevom Zemlje, v pogovoru z Markom Goljo. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Lučka Kajfež Bogataj. Foto: Blaž Samec/Delo
Alojz Ihan je leta 1986 s pesniško zbirko Srebrnik kot meteor zasijal na literarnem nebu; zanjo je zasluženo dobil nagrado Prešernovega sklada. Pozneje je sicer objavil še nekaj odmevnih zbirk, tudi z Jenkovo nagrado nagrajeno Južno dekle (1995), toda Ihan se je bolj in bolj uveljavljal kot imunolog. Vendar se literarnemu ustvarjanju ni povsem odrekel – pisal je pripovedna dela (med drugim roman Hiša (1997)), predvsem pa eseje. Za Državljanske eseje (2012) je dobil še eno ugledno nagrado, Rožančevo. V esejih avtor spretno prepleta medicinsko znanje in premislek o etičnih vprašanjih, ne miži pa niti pred problemi sodobnega slovenstva. Z najnovejšo zbirko esejev Čas nesmrtnosti nadaljuje svojo izzivalno esejistiko s predstavitvijo krionike, nato pa kot poznavalec predstavi, kaj lahko naredi sodobna medicina za optimalno življenjsko dobo, kaj pa slehernik. Ta del knjige bo sodobnemu bralcu v korist pri vsakdanjem življenju, sklepni del pa je prispevek k premisleku o našem odnosu do smrti. Kajti premislek o nesmrtnosti je seveda tudi premislek o smrti, tudi o samomoru. Tako da avtor tudi v svoji najnovejši zbirki esejev ohranja značilnosti svoje vznemirljive esejistike. Več o tematiki zbirke je povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: MMC / Slavko Jerič
Da ima Ivana Djilas dar tudi za pisanje, ne le za teater, je postalo nesporno pred dobrima dvema letoma, ko je njena lucidna, prostodušna, ostro, a tudi duhovito formulirana Zgodba o neuspehu mahoma osvojila slovensko javnost – obenem pa spodbudila nastanek romana Hiša, ki je nedavno tudi izšel. O njem, o prepletanju družbenega in intimnega, o medgeneracijskih trkih in še o čem Ivana Djilas spregovori v pogovoru s Tino Kozin.
Na drugem zavihku romana Poletje v gostilni med drugim piše, da se je njegova avtorica Lara Paukovič rodila leta 1993, da je leta 2015 diplomirala iz primerjalne književnosti z nalogo Vermeer v romanesknem ciklu Marcela Prousta Iskanje izgubljenega časa ter da končuje magistrski študij. Avtorica piše kritike, kratke zgodbe in članke za različne slovenske revije in spletne portale, pri enem izmed njih, pri Koridorju je tudi literarna urednica. Poletje v gostilni je njen romaneskni prvenec. Tako med drugim drugi zavihek knjige, sam roman pa je berljiva podoba študentke Nastje, ki domnevno ve že zelo dosti o življenju, se pa njeno življenje dodobra spremeni, ko v poletnih dneh honorarno dela v srbski gosti nekje v ljubljanskih Črnučah in spozna mladega natakarja. Več o romanu je pisateljica povedala v oddaji Izšlo je, v pogovoru v živo z Markom Goljo. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: Manca Kocjančič
Seneka je v obdobju od leta 62, ko se je umaknil iz političnega življenja, in do zaukazanega samomora leta 65, napisal vrsto del, med drugim tragedijo Tiest. Pred časom jo je poslovenila klasična filologinja, dramaturginja in avtorica dramskih besedil Jera Ivanc. Prevod je izšel v zbirki Dialog z antiko (izdaja jo Alma Mater Europaea – Institutum Sudiorum Humanitatis). Po izidu prevajalkine Medeje in Ojdipa v prevodu Braneta Senegačnika je tako Tiest tretja Senekova tragedija v slovenščini in priložnost za pogovor o vznemirljivem avtorju. Pogovor Marka Golje z Jero Ivanc o grozljivem mačevanju kralja Atreja nad bratom Tiestom lahko poslušate tukaj in zdaj. Vabljeni.
Že pred četrt stoletja je dr. Tomo Virk v razpravi Lik Klementa Juga v delu Vladimirja Bartola analiziral vpliv legendarnega alpinista na pisateljevo delo, svoje zanimanje za Bartolovo ustvarjalnost in njen duhovnozgodovinski kontekst pa je sklenil pred kratkim s knjigo Bakle in diktatorji, s podnaslovom Jug, Bartol et consortes. Virkova knjiga je precej več kot analiza vplivov, je psihološka biografija avtorja Alamuta, ki je prehodil pod od očaranosti nad Jugom do odčaranosti. Pri snovanju monografije se je avtor in urednik Bartolovega Zbranega dela oprl tudi na pisateljeve dnevnike. Več o knjigi je dr. Tomo Virk povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: Igor Zaplatil/Delo
Neveljaven email naslov