Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ko oblikujemo različna sporočila in dopise, smo običajno pozorni na slovnični vidik, saj ta pokaže našo izobraženost. Verjetno pa bi se naša pozornost še povečala, če bi vedeli, da lahko strokovnjaki iz jezikovnih sledi ugotovijo celo spol, starost, izobrazbo, regionalno pripadnost in psihološki profil. Tovrstne analize najpogosteje uporabljajo pri iskanju avtorjev grozilnih pisem, ugotavljanju avtorstva raziskovalnih nalog in literarnih besedil, v zadnjem času pa tudi pri zaposlovanju in ugotavljanju navad kupcev. O najnovejših metodah profiliranja avtorstva besedil in etičnih vidikih njihove rabe se bomo pogovarjali z dr. Ano Zwitter Vitez. Oddajo pripravlja Aleksander Čobec.
750 epizod
Osvetljujemo in raziskujemo področja in teme povezane z jezikom. Gostje oddaje so jezikoslovci, učitelji, prevajalci, informatiki, inženirji, pravniki, zdravniki, psihologi, predstavniki ranljivih skupin idr.
Ko oblikujemo različna sporočila in dopise, smo običajno pozorni na slovnični vidik, saj ta pokaže našo izobraženost. Verjetno pa bi se naša pozornost še povečala, če bi vedeli, da lahko strokovnjaki iz jezikovnih sledi ugotovijo celo spol, starost, izobrazbo, regionalno pripadnost in psihološki profil. Tovrstne analize najpogosteje uporabljajo pri iskanju avtorjev grozilnih pisem, ugotavljanju avtorstva raziskovalnih nalog in literarnih besedil, v zadnjem času pa tudi pri zaposlovanju in ugotavljanju navad kupcev. O najnovejših metodah profiliranja avtorstva besedil in etičnih vidikih njihove rabe se bomo pogovarjali z dr. Ano Zwitter Vitez. Oddajo pripravlja Aleksander Čobec.
V preteklosti se je utrjevalo prepričanje, da lahko samo knjižna oblika slovenščine povezuje Slovence v narod. Nekatere izkušnje pa kažejo, da ima tako stališče, če ga spremlja negativen odnos do narečij, celo raznorodovalen učinek. Negativen odnos do narečij se lahko občuti kot negativen odnos do domačega okolja. Številni Slovenci, ki živijo zunaj meja Slovenije, so čutili manjvrednost, ko se je poveličeval knjižni jezik in so se negativno označevala njihova narečja. To je med njimi pripomoglo k opuščanju slovenščine kot družinskega in maternega jezika ter spodbudilo prevzemanje jezika okolja. Kakšen je raznorodovalni učinek negativnega odnosa do narečij, smo se pogovarjali s prof. dr. Vero Smole, predstojnico Oddelka za slovenistiko Filozofske fakultete v Ljubljani.
»Od slovenskih mitov, predvsem negativnih, se moramo Slovenci dokončno posloviti in neobremenjeno, samozavestno raziskovati, delovati in živeti slovenski jezik, literaturo in kulturo, ki ima na območju Republike Slovenije svoj osrednji prostor,« je zapisal predsednik 51. Seminarja za slovenski jezik, literaturo in kulturo Hotimir Tivadar. Kakšen je ta neobremenjeni pogled? Kako se spremembe kulturne krajine kažejo v jeziku? Kakšne so težnje pri uvajanju angleščine v slovenski znanstveno-pedagoški prostor? Odgovori v tokratni oddaji.
Tokrat smo se odpravili v Moskvo, kjer se slovenščino poučuje na Filološki fakulteti v obliki študijske smeri, kot obvezni izbirni predmet in fakultativni izbirni predmet. Zakaj se ruski študentje odločajo za študij slovenščine? Kaj jim predstavlja Slovenija? Kakšne so posebnosti njihovega dodiplomskega študija? Gostja je bila Magda Lojk, učiteljica za slovenski jezik na Filološki fakulteti Državne univerze Lomonosova v Moskvi, ki velja za največjo javno univerzo v Rusiji.
Ob povečanem vplivu angleškega jezika v znanosti se postavlja vprašanje, ali bo slovenščina nekoč izpodrinjena iz posameznih področij znanosti. Ali se bomo v posameznih znanstvenih vedah znali sporazumevati v slovenskem jeziku? Odgovor na ta izziv so med drugim terminološki slovarji posameznih specialističnih strok. Pri založbi ZRC-SAZU je izšel Terminološki slovar avtomatike. Na njegovem primeru lahko govorimo o pomembnosti in vlogi strokovnih slovarjev, ki šele z dogovorjeno dostopno terminologijo postanejo zadostni pogoj obstoja zrele znanstvene ali tehniške discipline. Pri njegovem nastajanju sta v okviru Sekcije za terminološke slovarje Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša in Društva avtomatikov Slovenije kot avtorja in osrednja koordinatorja številčne ekipe sodelovala gosta oddaje, terminografska urednica, tudi vodja omenjene sekcije, dr. Mojca Žagar Karer in zaslužni profesor Fakultete za elektrotehniko Univerze v Ljubljani dr. Rihard Karba. (Pogovor je bil prvič objavljen v oddaji Pogled v znanost 23. 02. 2015)
Humanoidni robot NAO je eden izmed najpriljubljenejših robotskih sistemov, ki jih uporabljajo v raziskovalnih in izobraževalnih ustanovah po svetu. NAO podpira 21 jezikov (med njimi ni slovenščine). Svoj govor lahko animira z večjim številom vsebinskih in naključnih kretenj. Veliko težje od tega pa prepoznava človeški govor. Kako deluje? Katere besede prepoznava? Ali se lahko nauči inteligentnega pogovora? Kakšne so njegove možnosti za sporazumevanje v slovenskem jeziku? Gost oddaje je Vid Podpečan z Odseka za tehnologije znanja na Inštitutu Jožef Stefan.
Na mariborski Filozofski fakulteti so pripravili Mednarodno znanstveno konferenco Komisije za slovansko besedotvorje pri Mednarodnem komiteju slavistov. Srečanje so namenili manjšalnicam v različnih slovanskih jezikih in vprašanjem, ki se pojavljajo pri prevajanju le-teh v neslovanske jezike. Sodelovalo je 57 slavistov, od tega 34 tujih iz 16 držav in 23 domačih jezikoslovcev. Z udeleženci konference se je pogovarjala Natalija Sinkovič, prevode je bral Zoran Turk.
Jecljanje je pojav, ki lahko doleti vsakega človeka, ne glede na starost. Med najbolj znanimi osebami v zgodovini naj bi jecljali Mojzes, Hipokrat, Aristotel, Julij Cezar, ki je verjetno prav zaradi jecljanja tvoril kratke stavke, kot je: Prišel, videl, zmagal, jecljal je tudi angleški kralj Jurij VI, o njegovem jecljanju so posneli film Kraljevi govor, med jecljavci so bili tudi Isaac Newton, Charles Darwin, Winston Churchill, Lenin, Elvis Presley in mnogi drugi. Zakaj pride do jecljanja? Kakšne so najslabše, kakšne pa najboljše metode proti jecljanju? Ali nekdo jeclja tudi, ko je sam, ali pa zajeclja le, ko je v družbi? Ali se lahko jecljanje odpravi za stalno? O vsem tem smo se pogovarjali z Vlasto Podbrežnik, logopedinjo in predsednico Društva za pomoč osebam z govornimi motnjami Vilko Mazi, ter jezikoslovcem Kozmo Ahačičem.
V Beli krajini so se v 16. stoletju naselili Uskoki – srbska etnična skupina, ki je do danes ohranila svoj jezik. V petih stoletjih je njihov domači jezik prevzel številne slovenske jezikovne elemente, danes pa ga uporablja le še najstarejša generacija. O jezikovnih smernicah in kulturnih značilnostih potomcev Uskokov v Beli krajini v Jezikovnih pogovorih z dr. Tanjo Petrovič, predstojnico Inštituta za kulturne in spominske študije ZRC SAZU.
Frazemi so del bogate kulturne dediščine, saj so pričevalci preteklih in sedanjih običajev ter navad. Kateri so izvorni slovenski frazemi? Kaj nam povedio o slovenskem jeziku in narodu? Kakšen je kulturni pomen frazeologije? Gost je bil dr. Janez Keber.
Za spletno socialno omrežje Twitter (slovenska ustreznica bi bila mogoče lahko Čivkar) je veljala kritika, da se na njem objavljajo vsebinsko prazna sporočila. Vendar praksa rabe 140 znakov kaže drugače. Tvitanje ali čivkanje daje prostor za izražanje osebnega stališča širokemu krogu občinstva in je pogosto tudi vir pomembnih družbenopolitičnih informacij. Prav tako je presenetljiva ugotovitev, da je kar 70 odstotkov tvitov zapisanih v standardni slovenščini. Ali lahko govorimo o tvitanju oz. čivkanju kot posebni vrsti jezika? Kakšni so jezikovni standardi Twitterja? Kakšni tviti oziroma čivi so najodmevnejši? Gostja je doc. dr. Darja Fišer, vodja nacionalnega projekta JANES, ki je namenjen virom, orodjem in metodam za raziskovanje nestandardne spletne slovenščine. Vir fotografije: nydailynews.com
V Angliji so odkrili morilca, ker je z mobilnega telefona svoje žrtve pošiljal kratka sporočila. K temu so pripomogli jezikovni forenziki, ki lahko iz natipkanih besedil ugotovijo spol, starost, izobrazbo, regionalno pripadnost in psihološki profil. Gredo pa jezikovni forenziki po jezikovnih sledeh tudi v drugačnih besedilih. Tovrstne analize se uporabljajo pri iskanju avtorjev grozilnih pisem, ugotavljanju avtorstva raziskovalnih nalog in literarnih besedil, v zadnjem času pa tudi pri zaposlovanju in ugotavljanju navad kupcev. O metodah jezikovnih forenzikov smo se pogovarjali z dr. Ano Zwitter Vitez.
Čeprav lahko nekateri papagaji odlično posnemajo človekov govor, ne morejo samostojno tvoriti gramatike in semantike. Koliko je sporazumevanje med živalskimi vrstami blizu človekovemu jeziku? Kakšna je vloga jezika v evoluciji? Kako jezik vpliva na človekovo dojemanje sveta? Gosta oddaje sta psiholog dr. Simon Brezovar in kognitivni znanstvenik dr. Urban Kordeš. Vir fotografije: lingvo.info
Koliko so jezikovne zmožnosti temeljne za človekovo mišljenje? Ali se z izgubo besednega zaklada pojavi tudi okrnjeno mišljenje? Kako na dojemanje sveta vplivajo razlike med posameznimi jeziki? Gosta oddaje sta bila psiholog dr. Simon Brezovar in kognitivni znanstvenik dr. Urban Kordeš. Vir fotografije: lingholic.com
V Ljubljani bo potekal mednarodni projekt Transstar Europa, med drugim namenjen izobraževanju študentov in mladih strokovnjakov iz osmih evropskih držav na področju literarnega prevajanja in evropskega kulturnega menedžmenta. Podrobneje smo ga predstavili v oddaji, ob tem pa spregovorili predvsem tudi o specifikah prevajanja leposlovja, o vlogi literarnih prevajalcev nekoč in danes ter o izobraževanju mladih prevajalcev pri nas. Gostje v studiu so bili Tanja Žigon, koordinatorica projekta Transstar Europa za Slovenijo, Amalija Maček, vodja nemško-slovenske skupine, in mladi prevajalki, ki sodelujeta v projektu Ana Dejanović in Irena Smodiš. Z njimi se je pogovarjala Tina Kozin. Vir fotografije: transstar-europa.com
Prve pobude za strojno prevajanje so se pojavile med hladno vojno, ko so Američani imeli vse večje potrebe po prevajanju iz ruščine. Zaradi slabo zmogljivih računalnikov se je razvoj zaustavil za 30 let, danes pa ta tehnologija napreduje predvsem v povezavi s spletom, pri tem prednjači Google s svojimi velikanskimi spletnimi bazami. V drugem delu pogovora z mag. Petrom Holozanom in dr. Jernejem Vičičem se bomo posvetili vprašanju, kako sploh računalnik prevaja. Peter Holozan je razvijalec (in raziskovalec) v podjetju Amebis. Jernej Vičič pa je docent na Fakulteti za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije Univerze na Primorskem in raziskovalec na Inštitutu za slovenski jezik Frana Ramovša Znanstvenoraziskovalnega centra SAZU. Prvi del pogovora z njima je bil na sporedu 24. marca. Vir fotografije: cowleyweb.com
V enomesečno javno razpravo je šel osnutek koncepta za nov slovar slovenskega knjižnega jezika. Slovar bo nastajal 20 let, vsako leto pa bo na spletu objavljenih 5 tisoč novih slovarskih sestavkov. Novi slovar bo tudi prosto dostopen. Koncept so pripravili na Inštitutu za slovenski jezik Frana Ramovša Znanstvenoraziskovalnega centra Slovenske akademije znanosti in umetnosti v sodelovanju s 34-članskim odborom. Sestavljajo ga strokovnjaki, med drugim akademiki, profesorji s štirih slovenskih in ene zamejske univerze, pisatelji, člani stanovskih druženj in predstavniki jezikovnotehnoloških podjetij. Gost oddaje je predstojnik Inštituta za slovenski jezik profesor dr. Marko Snoj.
Strojni prevajalnik je angleški stavek »If water gets very cold, it freezes«, prevedel takole: »Če voda dobi prav prehlad, zmrzne.« To je le eden izmed zabavnih primerov računalniškega oziroma strojnega prevajanja, pri katerem računalnik samostojno prevaja besedila. Kako uporabni in zanesljivi so najbolj dovršeni strojni prevajalniki? Kje so meje strojnega prevajanja? Koliko lahko nadomestijo človeka? O vsem tem, pa tudi o zabavnih primerih, z gostoma mag. Petrom Holozanom, razvijalcem (in raziskovalcem) v podjetju Amebis, v katerem se ukvarja predvsem z jezikovnimi tehnologijami za slovenščino, in dr. Jernejem Vičičem, docentom na fakulteti za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije univerze na Primorskem, raziskovalcem na inštitutu Andreja Marušiča univerze na Primorskem in na inštitutu za slovenski jezik Frana Ramovša znanstvenoraziskovalnega centra SAZU. Vir fotografije: webcertain.com
Računalniško posredovano sporazumevanje tako strmo narašča, da mu je z analizami težko slediti. Kar 90 odstotkov teh besedil je nastalo v zadnjih dveh letih. Neskladnost med analizo in živim jezikom se tako še bolj poglablja. Na ta izziv želi odgovoriti nacionalni projekt JANES, ki bo zajemal besedila forumov, blogov, komentarjev in tweetov. Z njegovimi rezultati se bodo lahko razpoznali tudi elementi žaljivega govora. Kaj vse bo omogočil Janes smo se pogovarjali z vodjo projekta docentko doktorico Darjo Fišer. Vir fotografije: nl.ijs.si/janes/
Plesalka, izletna spremljevalka, izvidnica, dojilja. Uganete, na katero področje se nanašajo ti izrazi? Gre za različne vloge čebel, ki izražajo njihovo bogato vsestranskost. V Jezikovnih pogovorih smo govorili o čebelarskem izrazoslovju, o njegovi inovativnosti in občutju, ki veje iz njega. Gostje so bili urednica Čebelarskega terminološkega slovarja Ljudmila Bokal, in njegova soavtorja Janez Gregori ter Simon Atelšek. Slovar je nastal v sodelovanju Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU in Čebelarske zveze Slovenije. Vir fotografije: bos.zrc-sazu.si
Na internetu se je oblikovala posebna oblika jezika, za katerega so med drugim značilne besedne igre. Zanje je še posebej dovzeten kitajski jezik. Ustaljene besede dobivajo na kitajskem internetu nove pomene, nekaj številk pa zadostuje za cele besedne zveze. Na ta način je lahko mogoče celo obiti cenzuro kitajskega interneta. O posebnostih sporazumevanja na kitajskem medmrežju z Matejo Petrovčič s Katedre za sinologijo Filozofske fakultete v Ljubljani. Vir fotografije: reuters.com
Neveljaven email naslov