Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Podjetja vlagajo v razvoj znamke in imena izdelkov velike vsote denarja, saj nas želijo prepričati, da bi jih kupili. Na področju farmacije lahko traja razvoj imena več let in stane okrog milijon dolarjev, zato proizvajalci ime zdravila tudi pravno zaščitijo. Posledica tega je, da so pozorni, če ga kdo v časopisih, oglasih, slovarjih in priročnikih nepravilno uporablja. Zakon jim omogoča, da neustrezno uporabo znamke prepovejo in zahtevajo nepotvorjeno rabo. Do zapletov prihaja še posebej v primerih, ko se imena izdelkov znamk, kot so Calodont, Cognac in Aspirin, začnejo pojavljati tako pogosto, da dobijo generični ali vrstni značaj.
Ko npr. za zobno pasto začnemo uporabljati splošno ime kalodont ali za analgetik vrstno ime aspirin. Ker pravna zakonodaja takšno generično rabo prepoveduje, se lahko celo zgodi, da odvetniki narekujejo sprejemljive zapise v slovarjih. O razhajanjih med pravopisnimi in pravnimi zakoni na področju potrošniške industrije v Jezikovnih pogovorih z jezikoslovkama dr. Heleno Dobrovoljc in dr. Tino Lengar Verovnik.
750 epizod
Osvetljujemo in raziskujemo področja in teme povezane z jezikom. Gostje oddaje so jezikoslovci, učitelji, prevajalci, informatiki, inženirji, pravniki, zdravniki, psihologi, predstavniki ranljivih skupin idr.
Podjetja vlagajo v razvoj znamke in imena izdelkov velike vsote denarja, saj nas želijo prepričati, da bi jih kupili. Na področju farmacije lahko traja razvoj imena več let in stane okrog milijon dolarjev, zato proizvajalci ime zdravila tudi pravno zaščitijo. Posledica tega je, da so pozorni, če ga kdo v časopisih, oglasih, slovarjih in priročnikih nepravilno uporablja. Zakon jim omogoča, da neustrezno uporabo znamke prepovejo in zahtevajo nepotvorjeno rabo. Do zapletov prihaja še posebej v primerih, ko se imena izdelkov znamk, kot so Calodont, Cognac in Aspirin, začnejo pojavljati tako pogosto, da dobijo generični ali vrstni značaj.
Ko npr. za zobno pasto začnemo uporabljati splošno ime kalodont ali za analgetik vrstno ime aspirin. Ker pravna zakonodaja takšno generično rabo prepoveduje, se lahko celo zgodi, da odvetniki narekujejo sprejemljive zapise v slovarjih. O razhajanjih med pravopisnimi in pravnimi zakoni na področju potrošniške industrije v Jezikovnih pogovorih z jezikoslovkama dr. Heleno Dobrovoljc in dr. Tino Lengar Verovnik.
Mlajše generacije v slengu večkrat uporabljajo izraz muvanje, vendar ta in drugi podobni niso nastali le pod vplivom ameriške popkulture pri nas, ampak so se izoblikovali že med prvo predvojno generacijo izseljencev v Združene države Amerike. Tamkajšnja prva generacija Slovencev je ostala enojezična in se ni nikoli v celoti naučila angleškega jezika. Čeprav so živeli v bolj zaprtih skupnostih, pa je imel angleški jezik nanje vendarle vpliv. Kakšen je bil in kako je slovenščina živela med njimi, ponovno v Jezikovnih pogovorih z dr. Nado Šabec, redno profesorico z oddelka za anglistiko in amerikanistiko Filozofske fakultete v Mariboru. Oddajo je pripravila Natalija Sinkovič.
Jeziki se razvijajo, spreminjajo in bogatijo z novimi mediji, v naše sporazumevanja vnašamo vedno več vizualnosti in likovnosti. Poleg zapisanih besed in črk so tu še t.i. čustvenčki, memi, gifi in drugi znaki za enostavno in hitro komunikacijo ter izražanje mnenj in čustev. Morda so to novi piktogrami in hieroglifi. Poleg tega pa v leposlovnih in stvarnih knjigah, predvsem za mlade bralce, ilustracije pripovedujejo vedno lepše in boljše zgodbe. O tem se je Magda Tušar pogovarjala z pisateljem in prevajalcem Boštjanom Gorencem Pižamo in likovnim urednikom Pavlom Učakarjem.
Na področju javne rabe slovenskega jezika je največ kršitev povezanih z javnimi prireditvami. Veliko se jih nanaša tudi na spletne predstavitve fizičnih in pravnih oseb, ki opravljajo registrirano dejavnost. Kako v teh primerih ukrepa inšpektorat? Koliko prijavitelji poznajo zakon o javni rabi slovenščine? Kaj lahko inšpektorat naredi za ozaveščanje na področju rabe slovenskega jezika? Gostja je bila magistrica Sandra Vesel, vodja inšpektorata za kulturo in medije.
Socialna neenakost vpliva na govorni razvoj otroka v najzgodnejšem obdobju. Izobrazba in poklic staršev se kažeta v spodbujanju govora otrok že od šestega meseca starosti naprej. Takrat se prek jezika začnejo razvijati tudi druge intelektualne sposobnosti, to vse pa vpliva na posameznikov splošni razvoj. O najzgodnejšem obdobju razvoja govora otrok ponovno z dr. Ljubico Marjanovič Umek, redno profesorico razvojne psihologije na Filozofski fakulteti v Ljubljani.
Rimljani in Grki so poseljevali velik del sveta in ga poimenovali. Kakšno je načelo pri slovenjenju geografskih imen latinskega in grškega izvora? Za katero obliko se odločiti, ko pridemo do prostora, kjer sta sobivali ti kulturi? Praviloma v dilemi izberemo obliko, ki je ustaljena, vendar je ustaljenost lahko nekaj relativnega. O zgodah in nezgodah prevajanja grših in latinskih geografskih imen z dr. Matejem Hriberškom z Oddelka za filologijo Filozofske fakultete v Ljubljani.
Izgovarjava japonskega jezika je razmeroma preprosta, njegova pisava pa sodi med najbolj težavne na svetu. Za branje časopisa je treba obvladati vsaj 1000 pismenk. Čeprav je japonščina za Slovence zahteven jezik, pa se zanimanje zanjo povečuje. V zadnjem času ne le zaradi gospodarskih razlogov, ampak je v ospredju zanimanje za japonsko kulturo. Kako zahteven je za Slovence japonski jezik? Kakšne so njegove osnovne značilnosti? Kdo se ga v Sloveniji uči? O vsem tem ponovno v pogovoru s Chikako Shigemori Bučar in Luko Culibergom s Katedre za japonologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani.
Slovenščina verjetno nikoli ne bo takšna kot je bila pred pojavom spleta, vprašanje pa je kolikšen je ta vpliv. Glede na raziskave, nove tehnologije ne določajo jezik v tolikšni meri, kot je napovedoval tehnološki determinizem. Vpliv sicer je, vendar je še vedno avtor tisti, ki v veliki meri odloča kakšna bo oblika besedil. Gostji oddaje sta dr. Darja Fišer, vodja projekta Jezikoslovna analiza nestandardne slovenščine – JANES in dr. Mija Michelizza, avtorica znanstvene monografije Spletna besedila in jezik na spletu.
Kletvice in psovke »delujejo« ne da bi se popolnoma zavedali njihovega pravega pomena. Dokaz za to je otrok, ki ob preklinjanju zazna razburjenje, ne razume pa pomena. V drugem delu oddaje smo konkretneje analizirali nekaj pogostih kletvic in zakaj delujejo. Ob njihovi izgovarjavi jih nismo prekrili s piskajočim zvokom, kot bi to morali, če bi šlo za namerno in žaljivo preklinjanje. Oddaja je namreč namenjena njihovi analizi. Gost je bil doc. dr. Bernard Nežmah, avtor knjige Kletvice in psovke. Vir fotografije: Wikimedia Commons
Kletvice in psovke so univerzalne, zelo redke kulture jih ne poznajo. Domnevamo lahko, da je človek svoje razburjenje in vznemirjenje od nekdaj izrekal z njimi, in ne le z medmeti. Njihova raba pa se razlikuje. Nekoč so bile kletvice povezane z izrekanjem prekletstev, danes pa poskušamo z njimi predvsem sprostiti razburjenje in sprožiti užaljenost. Kakšen je izvor kletvic in psovk? Koliko je izvornih slovenskih kletvic? Ali smo jih res veliko prevzeli od narodov nekdanje Jugoslavije? Gost je Bernard Nežmah, ki je doktoriral iz kletvic in psovk. Vir fotografije: wikimedia.org
Angleščina dobiva v azijskih državah povsem nove lokalne oblike, ki imajo s klasično angleščino vse manj skupnega. Takšen je tudi primer posebnega govora oziroma slenga, ki meji že na nov jezik in ga govorijo v Hong Kongu. Pravijo mu kongish. Zelo popularen je postal med mladimi po izbruhu tako imenovane dežnikarske revolucije v Hongkongu, pred dobrim letom dni. O vplivu angleščine na kitajski jezik smo se pogovarjali z doc. dr. Matejo Petrovčič z Oddelka za azijske študije Filozofske fakultete v Ljubljani. O kongishu pa je poročal naš pekinški sodelavec Uroš Lipušček.
Po podatkih kitajskega ministrstva za izobraževanje kar 30 odstotkov Kitajcev ne govori kitajskega skupnega jezika. To je posledica jezikovne raznolikosti kitajskega prostora, razlik med severom in jugom, podeželskim in mestnim okoljem. O kitajskih jezikovnih izzivih smo se pogovarjali z doc. dr. Matejo Petrovčič z Oddelka za azijske študije Filozofske fakultete v Ljubljani. O ogroženih kitajskih jezikih pa je poročal naš pekinški sodelavec Uroš Lipušček.
Nürnberški procesi proti vojnim zločincem v letih 1945/46 veljajo za velik napredek na področju simultanega tolmačenja. Doprinesli so k popularizaciji tehnike za tolmačenje, saj je šlo tudi za prvovrsten medijski dogodek. Tolmaške kabine so bile nameščene tako, da so tolmači videli obtožence in sodnike, udeleženci pa so lahko prevode v angleški, francoski, ruski in nemški jezik spremljali preko slušalk. Prav tako so lahko tolmači s svetlobnim signalom govorca pozvali, da naj govori počasneje ali da nekaj ponovi. Prva mednarodna organizacija, ki je pozneje vzpostavila stalno službo za simultano tolmačenje, so bili Združeni narodi leta 1947. Generalni direktorat za tolmačenje Evropske komisije pa sodi danes med največje na svetu. V drugem delu oddaje o zgodovini tolmačenja smo se posvetili 20. in 21. stoletju.
Učenje tujih jezikov je bilo v starih civilizacijah ponižujoče, saj so same sebe in svoje jezike dojemale kot večvredne. Vendar so zaradi trgovskih, vojaških in osvajalskih interesov morale stopiti v stik s tujimi kulturami in pri tem so jim bili v pomoč dragomani. To so bili ljudje, ki so se znali sporazumeti s tujci in so istočasno prevzeli vlogo vodnika, diplomata oziroma pogajalca in vojaka. V Jezikovnih pogovorih se bomo posvetili zgodovini tolmačenja. Začeli smo z dragomani.
Ali bi znali tujcu v nekaj stavkih povedati, zakaj je slovenščina za Slovence tako pomembna? Našteti glavne osebnosti in dela, ki so nekaj posebnega tudi na mednarodni ravni? Jezikoslovec Kozma Ahačič in ilustrator Jaka Vukotič sta to skušala storiti s knjigo Jezični možje, prvim delom za mlajše in odrasle bralce, ki duhovito in poučno pripoveduje zgodovino slovenskega jezika. Kako sta se tega lotila in kakšni so prvi odzivi, sta predstavila v Jezikovnih pogovorih.
Slovenistika ima že v izhodišču manjši znanstveni vpliv v mednarodnem prostoru kot naravoslovne znanosti, saj je nacionalno specifična. Ima pa velik pomen za narodno kulturo. Ali je znanstveno odličnost slovenistike primerno meriti na svetovni ravni? Ali je smiselno više ovrednotiti citiranje prispevkov s področja slovenistike v slovenščini kot tistih v angleščini, zaradi spodbujanja slovenistike? Kako lahko spletne objave izboljšajo objektivnost merjenja znanstvene odličnosti? Gost je bil prof. dr. Miran Hladnik, odgovorni urednik Slavistične revije.
Z gluhoslepo osebo se lahko sporazumemo, če se prilagodimo njenim sposobnostim in se naučimo vsaj nekaterih načinov sporazumevanja. Pri tem je pomembno z gluhoslepo osebo ustvariti tak odnos, da skupaj z njo odkrivamo zanjo primeren in učinkovit način sporazumevanja. Pri veliki večini načinov prilagojenega sporazumevanja je potreben telesni stik. Zato je koristno, če se na to že predhodno pripravimo in v trenutku, ko je drugi osebi treba dovoliti vstop v svoj osebni prostor, to tudi storimo, je zapisala Simona Gerenčer Pegan v knjigi Osebe z gluhoslepoto in načini sporazumevanja. V drugem delu pogovora smo se posvetili možnostim, ki jih imajo gluhoslepi pri sporazumevanju v družbi.
Sporazumevanje gluhoslepih oseb se na prvi pogled zdi nemogoče, vendar je človeška iznajdljivost našla pot tudi na tem področju. Haptični način sporazumevanja, brajevi prsti, pisanje v dlan, polaganje enoročne abecede v dlan, taktilni znakovni jezik, to je le nekaj načinov sporazumevanja z gluhoslepimi. Ob tem pa je treba upoštevati še določena pravila, da sporazumevanje steče in smo prepričani, da nas je gluhoslepa oseba pravilno razumela. Na kakšne načine vse se lahko sporazumevamo z gluhoslepimi, smo se pogovarjali z Simono Gerenčer Pegan, soustanoviteljico društva gluhoslepih Slovenije Dlan.
Doc. dr. Luka Repanšek je za doktorsko disertacijo »Keltski prežitki v slovenski toponimiji: Prispevek k metodologiji preučevanja« dobil prvo nagrado za doktorsko disertacijo s področja indoevropskega primerjalnega jezikoslovja za leto 2015. Njegovo delo je bilo izbrano na natečaju združenja za indoevropsko primerjalno jezikoslovje, ki velja za osrednjo ustanovo na tem področju na svetovni ravni in ima sedež v nemškem mestu Wiesbaden. Z njim smo se pogovarjali o Keltih na območju Slovenije in o njegovi inovativni metodi raziskovanja. Zaupal pa nam je tudi, kako je igranje na klavir vplivalo na njegovo znanstveno delo.
Glas je proizvod naših dihal, našega artikulacijskega aparata, izraz centralnega živčnega sistema, naših zamisli. Je način, kako se človek izrazi. Nekateri imajo močnejše glasove, so pravi glasovni maratonci, drugi so bolj za “kratke proge”. Kaj je tisto v človeškem glasu, kar ga naredi tako privlačnega, prepričljivega ali pa odbijajočega? Kako se lahko tako živo spominjamo človeških glasov, da v nas vzbudijo neizmerno veselje ali bridko obžalovanje? Kako je mogoče, da vso človekovo osebnost razodeva le kombinacija zvočnih valov? O vsem tem v oddaji, ki jo je pripravila Maja Ratej.
Dušanka Zabukovec je iz angleščine, francoščine, italijanščine, hrvaščine in srbščine prevedla na stotine filmov in televizijskih oddaj vseh žanrov. V utemeljitvi nagrade Brede Lipovšek za življensko delo so zapisali, da je Dušanka Zabukovec vsestranska prevajalka z zavidanja vrednim jezikovnim znanjem, bogatim besednim zakladom, izostrenim čutom za materinščino, njene slogovne odtenke in jezikovno-zvrstno razslojenost in s smislom za jezik malčkov in mladostnikov. Iznajdljiva in igriva je pri slovenjenju dialogov, verzov in besednih iger, ki morajo ustrezati spremljajoči sliki. Z nagrado želi Društvo slovenskih filmskih in televizijskih prevajalcev opozoriti na njen prispevek k razvoju podnaslovnega prevajanja v Sloveniji, saj je v svoji dolgoletni karieri v strokovni in laični javnosti ves čas poudarjala izjemen pomen, ki ga imajo televizijski prevodi na jezikovno kulturo v družbi.
Neveljaven email naslov