Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kaj je motiviralo Primoža Trubarju pri postavljanju slovenskega knjižnega jezika? Zakaj se ni prepustil udobnemu življenju v nemško govorečih deželah, ampak se je vrnil v naš nepredvidljiv prostor in pisal knjige v slovenskem jeziku? V oddaji bomo osvetlili Trubarjeve motive, ki so mu bili vodilo pri oblikovanju slovenskega knjižnega jezika. Gost bo dr. Jonatan Vinkler, urednik Zbranih del Primoža Trubarja.
750 epizod
Osvetljujemo in raziskujemo področja in teme povezane z jezikom. Gostje oddaje so jezikoslovci, učitelji, prevajalci, informatiki, inženirji, pravniki, zdravniki, psihologi, predstavniki ranljivih skupin idr.
Kaj je motiviralo Primoža Trubarju pri postavljanju slovenskega knjižnega jezika? Zakaj se ni prepustil udobnemu življenju v nemško govorečih deželah, ampak se je vrnil v naš nepredvidljiv prostor in pisal knjige v slovenskem jeziku? V oddaji bomo osvetlili Trubarjeve motive, ki so mu bili vodilo pri oblikovanju slovenskega knjižnega jezika. Gost bo dr. Jonatan Vinkler, urednik Zbranih del Primoža Trubarja.
Prešeren si samo velik pesnik, ampak tudi velik jezikovni delavec. Prešernova poezija je odločilna za slovenski jezik. Z njo se je za naš jezik začelo novo prelomno obdobje. Gost je akademik prof. dr. Janko Kos.
Nastaja popolnoma nov Slovar slovenskega knjižnega jezika – SSKJ3. Gre za rastoči slovar, ki mu sproti dodajajo nova gesla in je dostopen na spletu, v knjižni obliki pa bo izšel, ko bo slovarskih sestavkov sto tisoč. Glede na trenutne napovedi bi ga lahko dokončali v 20-letih. Kaj bo v SSKJ 3 novega in kako nastaja, smo preverili v tokratni oddaji.
Napis Don’t drink and drive, ki utripa izmenično z angleškim napisom nad avtocesto, je bil pred leti preveden v Ne vozi, ko piješ. Pred nekaj časa pa so na pobudo državljanov prevod spremenili v napis Ne vozi, ko piješ alkohol. S strani jezikoslovne stroke je zdaj nastala pobuda, ki meni, da gre za črkobralsko nasilje nad jezikom, saj ni treba vsega dobesedno napisati, zato zahtevajo, naj napis vrnejo v prvotno obliko. Kako tehtni so argumenti za ali proti in kako tehtno je sploh to vprašanje, smo preverili v tokratni oddaji.
Glas je proizvod naših dihal, našega artikulacijskega aparata, izraz centralnega živčnega sistema, naših zamisli. Je način, kako se človek izrazi. Nekateri imajo močnejše glasove, so pravi glasovni maratonci, drugi so bolj za “kratke proge”. Kaj je tisto v človeškem glasu, kar ga naredi tako privlačnega, prepričljivega ali pa odbijajočega? Kako se lahko tako živo spominjamo človeških glasov, da v nas vzbudijo neizmerno veselje ali bridko obžalovanje? Kako je mogoče, da vso človekovo osebnost razodeva le kombinacija zvočnih valov?
Burkini, boruting, startup, pozabnica, cmerar, brenčalka, strokovnjač in staroverstvo. To so besede, ki se niso uvrstile v finale za izbor besede leta 2016, bi si pa zaslužile častno omembo. Kaj pravzaprav pomenijo nekatere finalistke, kot je zareciklirati se, kako so izbirali besedo leta, zakaj ni med finalistkami več pozitivnih besed, smo preverili v tokratni oddaji.
Vsi imamo izkušnjo, da kakšnega besedilo kdaj nismo prav dobro, ali sploh nič razumeli. Nekateri pa se s tem soočajo ves čas. To so invalidi, starejša populacija, ki doživlja s staranjem povezane težave, ljudje, ki se učijo jezika, pa tudi otroci in mladostniki. Takšnim osebam je lahko deloma, ali celo popolnoma onemogočen dostop do osnovnih podatkov in kulturnih vsebin, kar lahko privede do izključenosti iz družbe. Komu je namenjeno lahko branje in kako je ustvarjati tovrstna besedila, smo se pogovarjali z Aksinjo Kermauner, avtorico dela Cvetje in ogenj, ki je prvi avtorski roman v Sloveniji, napisan v lahkem jeziku.
Jeziki, ki so nosilci izvornega religioznega nauka, so za verujoče nekaj posebnega. Jezik kot tak sicer ni svet, ampak besedila, ki so napisana v njem. Vendarle pa je jezik za verujočega most med človeškim in božjim, je možnost, da se človek religiozno izrazi. Kako religiozna raba jezika vpliva na njegovo dojemanje med verniki, nam je predstavil akademik dr. Jože Krašovec.
Gostja oddaje je dr. Anica Mikuš Kos, predsednica Slovenske filantropije, ki je življenje posvetila duševnemu zdravju otrok. Je upokojena otroška psihiatrinja, ki se zadnjih 25 let ukvarja s pomočjo otrokom z vojnih območij. Predstavila nam bo izzive jezikovne integracije priseljencev in beguncev, najprej pa bo z nami delila svojo izkušnjo učenja slovenskega jezika, ko se je, kot 10-letna deklica po 2. svetovni vojni priselila v Slovenijo.
Politično-jezikovna vprašanja sprožajo zagate, nesporazume in konflikte. Z njimi se lahko srečamo pri nerazumljivih informacijah o izdelkih, ob nakupu učbenikov, vpisu otroka k predmetu drugega tujega jezika, javni rabi slovenščine, izdaji uradnih dokumentov v angleščini in registraciji podjetja. K njihovemu reševanju lahko prispeva Jezikovna Slovenija, ki na enem mestu na spletu združuje informacije o slovenski jezikovni politiki. Kaj vse obeta portal, smo se pogovarjali z glavnim urednikom prof. dr. Markom Stabejem in sourednico dr. Tadejo Rozman.
Učenje jezika in govora ni izoliran pojav, temveč nanj močno vplivata čustveni in medosebni odnos otroka s staršem ali skrbnikom. Na vprašanji, kdaj dejansko začnemo vstopati v jezik in kako okolica vpliva na razvoj govora in jezika, bo v tokratni oddaji Jezikovni pogovori odgovorila doktorica psihologije in predavateljica družinske in zakonske terapije Katarina Kompan Erzar. V pogovoru z njo bomo osvetlili tudi vidik razvoja otroških možganov, se dotaknili psihoterapevtske znanosti in bolj praktičnih nasvetov o tem, česa se morajo starši ali skrbniki v kontekstu vstopanja njihovega otroka v jezik zavedati. Z doktorico Katarino Kompan Erzar se je pogovarjala Maja Žvokelj.
Postavljanje vejic velja za preizkus pismenosti. Marsikdo je v zadregi, ko se sooči z vezalnim priredjem za vrinjenim odvisnikom ali začetki odvisnikov, in se sprašuje o postavljanju levosmernih vejic za njimi. To je nekaj najtežavnejših primerov, ki jih dober računalniški program lahko reši. A pot do njega ni lahka. Kako se z njo spoprijemajo računalniški programerji, boste izvedeli v Jezikovnih pogovorih. Gost oddaje dr. Peter Holozan.
Uporabniška imena oziroma vzdevke si posamezniki izberejo za svojo predstavitev v računalniško posredovani komunikaciji. Kaj izbrani vzdevki povedo o identiteti posameznika, kakšne so specifike njihove tvorbe in kako se ta razlikujejo glede na platformo (IRC, Facebook, Twitter, novičarski portali), kjer se pojavijo? To bodo osrednja vprašanja, ki se jih bomo dotaknili v oddaji Jezikovni pogovori. Tokratni gostji prihajata z Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU. Mija Michelizza sodeluje pri pripravi tretje izdaje SSKJ-ja, Urška Vranjek Ošlak pa pri Slovarju pravopisnih težav in Jezikovni svetovalnici. Obe zanima tudi fenomen uporabniških imen v računalniško posredovani komunikaciji, zato jih je za oddajo Jezikovni pogovori pred mikrofon povabila Maja Žvokelj. Vabljeni k poslušanju!
Če se vam zdi, da se beseda ful ne sklada z vašim življenjskim slogom, imate na voljo okrog 210 sinonimov za prislov zelo. Najdete jih lahko v Sinonimnem slovarju slovenskega jezika, ki sodi med temeljne jezikovne priročnike za slovenski jezik. O rabi sinonimov in nastajanju sinonimnega slovarja smo se pogovarjali z glavno urednico tega dela, dr. Jerico Snoj.
Jeziki, večina je nastala iz prejšnjih, umrlih prajezikov, so spleteni v jezikovna sorodstva. Prav jeziki so zanimiv vir človeške zgodovine, družbe, kulture … Danes je na svetu skoraj 7000 jezikov, ki jih govorijo ljudje, če pa dobro prisluhnemo, imajo svoje tudi živali. Pred kratkim je izšla knjiga z naslovom Jezičnica, ki je namenjena predvsem odraščajočim bralcem. V izvirniku jo je napisala Helene Uri, za slovensko različico izdaje pa je moči združila skupina avtorjev, med katerimi je tudi Darko Čuden. O knjigi, ki na jezikovna vprašanja odgovarja na poglobljen in duhovit način – v njej je mogoče spoznati tako geografijo možganov kot jezik čebel –, več v tokrtani oddaji.
Na spletnem portalu Jezikovnik lahko učitelji jezikov, prevajalci, tolmači in lektorji oddajo prijave za delo. V Jezikovnih pogovorih smo se zato vprašali, s katerimi izzivi in zagatami se srečujejo jezikoslovci, ko zaključijo študij in se želijo zasidrati na trgu dela. In katere so ključne kompetence in znanja, ki jih pričakujejo delodajalci? O tem se je s soustanoviteljema portala Martom D. Buhom in Pijo Kovač, ki v sredo pripravljata prvi karierni dan za jezikoslovce, pogovarjal Urban Tarman.
Kako se pri nas tujci sporazumevajo s policisti, zdravniki, sodniki in drugimi državnimi organi? Do kakšnih zapletov lahko pride, če sporazumevanje v nujnih primerih ni mogoče? Na te izzive lahko odgovori skupnostno tolmačenje, ki je najstarejša oblika tolmačenja. Skupnostni tolmači so prostovoljci, ki lahko s tolmačenjem včasih tudi rešijo življenja. Gosta oddaje sta bila prof. dr. Vojko Gorjanc in dr. Alenka Morel, avtorja knjige Skupnostno tolmačenje: slovenščina v medkulturni komunikaciji. Svoje izkušnje pa nam je zaupala Farah Mohammadi Dehbozorgi, ki kot prostovoljka tolmači med farsijem in slovenščino.
Spolno občutljiva raba jezika je pojem, s katerim se ukvarjajo mnoge humanistične vede. Tokratna oddaja Jezikovni pogovori ga bo osvetlila z vidika jezikoslovja in slovenščine. O problematičnih kategorijah glede spolno občutljive rabe v slovenščini, politični korektnosti v diskurzu in še čem bo v pogovoru z Majo Žvokelj spregovorila redna profesorica na ljubljanski Filozofski fakulteti Simona Kranjc. Vabljeni k poslušanju!
Slovarski portal Fran bo oktobra obeležil dve leti delovanja. V tem času je portal Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša pri ZRC SAZU zabeležil več kot 10 milijonov poizvedb. Obiskovalci so najpogosteje iskali po splošnih slovarjih, med katerimi je na prvem mestu Slovar slovenskega knjižnega jezika. Portal Fran uporabniku ponuja brskanje po vseh slovarskih zbirkah hkrati, a tudi po izbranih jezikovnih korpusih ter terminoloških in zgodovinskih slovarjih. Kdor naleti na jezikovni oreh ali jezikovno vprašanje, lahko na Franu poišče terminološki in jezikovni nasvet. O uporabi in novostih, ki jih pripravljajo na Inštitutu za slovenski jezik Frana Ramovša, se je z urednikom portala Fran Kozmo Ahačičem pogovarjal Urban Tarman.
Prekmurščina, ki je bila še do sredine 20. stoletja knjižni jezik, je marsikomu simpatična. Doživlja tudi razcvet kot predmet raziskovanja in kulturnega ustvarjanja, načelno jo imajo vsi radi. Kako pa je s prekmurščino, ki jo je z znanstveno slovnico želel utemeljiti Avgust Pavel? Ali že izgineva? Gost je prof. dr. Hotimir Tivadar, ki se sprašuje: »Ali smo Prekmurci zamudili priložnost za ohranitev in nadgradnjo svojega jezika, ko smo pozabili na kmetstvo, izpraznili podeželje, (ne)hote pozabili na kulturno elito in nismo izkoristili vseh človeških virov zaradi pregovorne slovenske neenotnosti? Če ni ljudi, tj. govorcev, ni jezika. Ali ‘plešemo poslednji ples z volkovi’ naše prekmurščine, ki doživlja razcvet kot predmet raziskovanja, tudi kulturnega ustvarjanja, na deklarativni ravni pa jo vsi podpirajo in imajo radi? Ali nam to sodobno življenje prekmurščine govori kaj tudi o prihodnosti slovenščine?«
Neveljaven email naslov