Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Mnenje širše javnosti je, da se Slovenci ravno ne odlikujemo v retoriki. A vendar, izročilo slovenske retorike sega tisočletje nazaj do Brižinskih spomenikov. II. brižinski spomenik – pridiga o grehu in pokori, velja za prvi v celoti ohranjeni slovenski govor, med osebnostmi, ki so se širše odlikovali, pa izstopa jezuit Jernej Basar. Sodobniki so ga v 18. stoletju uvrstili med tri najpomembnejše govornike v celotni Avstriji. O zgodovini slovenske retorike se bomo pogovarjali z Jožetom Faganelom, ki je predaval retoriko na Akademiji za gledališče, radio film in televizijo ter na Teološki fakulteti v Ljubljani.
Vir fotografij: Center za mlade Domžale in Dom Sv. Jožef Celje
750 epizod
Osvetljujemo in raziskujemo področja in teme povezane z jezikom. Gostje oddaje so jezikoslovci, učitelji, prevajalci, informatiki, inženirji, pravniki, zdravniki, psihologi, predstavniki ranljivih skupin idr.
Mnenje širše javnosti je, da se Slovenci ravno ne odlikujemo v retoriki. A vendar, izročilo slovenske retorike sega tisočletje nazaj do Brižinskih spomenikov. II. brižinski spomenik – pridiga o grehu in pokori, velja za prvi v celoti ohranjeni slovenski govor, med osebnostmi, ki so se širše odlikovali, pa izstopa jezuit Jernej Basar. Sodobniki so ga v 18. stoletju uvrstili med tri najpomembnejše govornike v celotni Avstriji. O zgodovini slovenske retorike se bomo pogovarjali z Jožetom Faganelom, ki je predaval retoriko na Akademiji za gledališče, radio film in televizijo ter na Teološki fakulteti v Ljubljani.
Vir fotografij: Center za mlade Domžale in Dom Sv. Jožef Celje
Ali je rodilnik pri zanikanju ogrožena vrsta? Ali bi se morali zganiti in mu dati več besede? Kako lahko izumrtje rodilnika pri zanikanju vpliva na druge besedne vrste v našem jezikovnem ekosistemu? O tem smo se pogovarjali z ustanoviteljicama Skupine za ohranjanje rodilnika pri zanikanju na družabnem omrežju Facebook Nežo Sečnik in Ano Urbanc, gostili pa smo tudi dr. Hotimirja Tivadarja, člana Pravopisne komisije pri Slovenski akademiji znanosti in umetnosti. Vir fotografije: blogs.stlukesct.org
Z novim šolskim letom se postopoma uvaja prvi obvezni tuji jezik v drugi razred osnovnih šol. Kaj to pomeni za šole in šolarje? Kako so se na uvajanje odzvale posamezne slovenske regije? Kakšne so mednarodne smernice uvajanja tujih jezikov v osnovne šole? O tem smo se pogovarjali z magistrico Katico Pevec Semec z Oddelka za osnovno šolo na Zavodu za šolstvo in doktorico Karmen Pižorn, docentko za didaktiko angleščine na Pedagoški fakulteti v Ljubljani. Vir fotografije: poliglotti4.eu
Primož Trubar se je vrnil iz izgnanstva in pred 450 leti na Kranjskem dokončal Cerkovno ordningo. Zakaj je bil kljub svoji starosti tako motiviran, da se vrne in napiše delo, ki vzpostavlja slovenščino kot jezik vseh cerkvenih obredov? V Jezikovnih pogovorih smo osvetlili zgodovinske okoliščine nastanka tega njegovega dela, ki je razstavljeno v Narodni in univerzitetni knjižnici. Za razstavo, naslovljeno Cerkev slovenskega jezika, so Nemci posodili izvorni izvod, ki so ga lani nepričakovano odkrili v mestnem arhivu v Memmingenu. Gost oddaje je dr. Jonatan Vinkler, urednik Trubarjevih zbranih del. Foto: MMC/Miloš Ojdanić
Prvo delo v slovenskem jeziku, ki je bilo namenjeno samo intelektualnemu bralcu, se je za en mesec vrnilo v Slovenijo. Izvod Cerkovne ordninge Primoža Trubarja, ki so ga lani nepričakovano odkrili v Memmingenu v Nemčiji, bo od četrtka, 4. septembra 2014, na ogled na razstavi Cerkev slovenskega jezika, ki jo pripravljajo v Narodni in univerzitetni knjižnici v Ljubljani. V Jezikovnih pogovorih bomo osvetlili prizadevanja, da je to delo, ki velja za spomenik slovenskemu jeziku, prišlo v Ljubljano, in možnost, da bi ga od Nemčije odkupili. Vir fotografije: Ministrstvo za kulturo
Rokopis katoliškega duhovnika Adama Skalarja velja za vezni člen jezikovnega knjižnega oblikovanja v gorenjskem narečnem prostoru. Skupaj z rokopisoma iz pražupnije Kranj zapolnjuje navidezno štiri stoletno praznino med Rateško-celovškim rokopisom in natisnjenimi deli Mihaela Paglovca. O značilnostih Skalarjevega rokopisa, ki je nastal v 17. stoletju in njegovem pomenu za razvoj knjižnega jezika smo se pogovarjali z dr. Martin Orožen. Oddajo je pripravil Aleksander Čobec. Vir fotografije: spletna stran Neznani rokopisi slovenskega slovstva 17. in 18. stoletja
Na odnos do branja vpliva poleg pismenosti in knjižnih naklad tudi posameznikov življenjski slog, navade in običaji. Zakaj je bilo v antiki branje na slabem glasu? Kdaj se je uveljavilo tiho branje? S kakšnimi navodili so v preteklosti spodbujali k branju širšo javnost? O zgodovini branja in bralnih navadah v oddaji Jezikovni pogovori z doktorico Anjo Dular, vodjo knjižnice Narodnega muzeja Slovenije. Vir fotografije: blogspot.com
Ali bi si do pravilnejše rabe slovenščine raje pomagali s Facebookom kot pa s slovarjem slovenskega knjižnega jezika ali s pravopisom? Čeprav se morda komu zdi čudno, se to že dogaja, saj na tem socialnem omrežju obstajajo skupine, ki dajejo jezikovne nasvete, opozarjajo na jezikovne napake v medijih, oglasih in drugih javnih mestih ali pa zgolj obveščajo o jezikovnih zanimivostih in aktualnih dogodkih. Imenujejo se Razgibane vejice, Pazi na jezik, Za vsaj približno pravilno rabo slovenščine, Skupina za ohranjanje rodilnika pri zanikanju in Jezikovalci. Gostili smo nekaj urednikov teh skupin, ki jim je to delo v veliko veselje. Vir fotografije: www.cephlasparks.com
Elektronsko sporazumevanje se je v dvajsetih letih uveljavilo tudi pri nas, saj je polovica Slovencev uporabnikov interneta, skoraj 40 odstotkov pa jih uporablja Facebook. To število bo v prihodnosti še večje, kar pa bo vplivalo tudi na uveljavljeno podobo jezika, saj ima elektronsko sporazumevanje svoje posebnosti in zakonitosti. Kako bo oblikovalo podobo slovenskega jezika? Ali se bomo v prihodnosti učili drugačnih pravil in slovnice? Kaj se bo zgodilo s knjižno normo? se bomo spraševali skupaj z dr. Mojco Nidorfer Šiškovič, vodjo strokovne službe na Centru za slovenščino kot drugi tuji jezik na filozofski fakulteti v Ljubljani. Vir fotografije: http://www.ferviddesigns.com/blog.html
Ali ste vedeli kaj je čikoperc? To je v stari ljubljanščini pepelnik moje babice, je zapisal soustvarjalec prostega slovarja žive slovenščine Razvezani jezik. V njem boste našli še številne druge izraze poulične slovenščine kot so: gumištrudl, babenberg, enoluknjičar in filutek. V desetih letih so anonimni pisci v ta spletni slovar prispevali skoraj štiri tisoč gesel. Pri projektu so izdali tudi slovar v knjižni obliki in ga dali v javno rabo, saj ima oznako Creative Commons. O Razvezanem jeziku, ki je edinstven tudi v mednarodnem prostoru, smo se pogovarjali s soustanoviteljico projekta Alenko Pirman in jezikoslovko Kajo Dolar. Vir fotografije: http://razvezanijezik.org/
Dalmatinova Biblija je eden največjih kulturnih dosežkov v zgodovini slovenskega naroda. Z njo smo se Slovenci uvrstili na 14-to mesto med narodi, ki so natisnili sveto pismo v svojem lastnem jeziku. To nas postavlja v družbo največjih držav današnje Evrope. Kako je iz čudežnega dečka slovenskih protestantov zrastel mož, ki je prevedel prvo slovensko biblijo? Kako je Dalmatin reševal prevajalske izzive? Kakšna je bila finančna plat nastajanja in prodaje njegovega velikega dela? O tem v oddaji, ki jo je napisal dr. Kozma Ahačič.
Osvetljujemo in raziskujemo področja in teme povezane z jezikom. Gostje oddaje so jezikoslovci, učitelji, prevajalci, informatiki, inženirji, pravniki, zdravniki, psihologi, predstavniki ranljivih skupin idr.
Izraz Slovenci se prvič pojavi pri Primožu Trubarju, do njegove uveljavitve pa je prišlo šele v 19. stoletju, vendar pa je slovenski jezik obstajal že dalj časa. Prve sledove lahko najdemo že v 10. stoletju v Brižinskih spomenikih, v Stiškem in Rateškem rokopisu pa se že od 14. stoletja naprej kaže pristna narava slovenščine, ki se loči od drugih slovanskih jezikov in narečij. Ali je slovenski jezik najstarejši temelj slovenske identitete? Z zgodovinarjem dr. Alešem Gabričem se bomo pogovarjali o konstitutivnosti slovenščine v procesu oblikovanja slovenstva. Foto: Brižinski spomeniki (vir: RTV SLO)
Pri Bošnjakih, ki živijo v Sloveniji, prihaja do različnih jezikovnostičnih pojavov, saj vsakodnevno uporabljajo slovenščino in svoj materni jezik. Kakšna je njihova raba jezikov v zasebnih in javnih govornih položajih? Koliko jih aktivno govori oba jezika? Kako so na pojmovanje njihove jezikovne identitete v Sloveniji vplivale družbene in politične spremembe v Bosni in Hercegovini? O tem z Amro Halilović, soavtorico Bosansko-slovenskega slovarja, ki sta ga pred nekaj dnevi izdala Slavistični komite iz Sarajeva in kulturno-izobraževalni zavod Averroes.
Seminar za slovenski jezik, literaturo in kulturo v svoji 50-letni zgodovini za slovenščino pomeni okno v svet. S Slovenci, z našo kulturo, literaturo in jezikom so v 50-ih letih seminarja prišli v stik tujci s skoraj vseh strani sveta. Nekatere smo tako navdušili, da so svoje življenjsko poslanstvo posvetili slovenščini in v svojih državah razvijali lektorate ter univerzitetne slovenistike. Kakšno je bilo poslanstvo seminarja med blokovsko razdelitvijo sveta? Kako je spodbudil razvoj slovenistik po svetu? Kakšna je njegova prihodnost danes? O tem v Jezikovnih pogovorih z akademikom dr. Matjažem Kmeclom, ki je sodeloval pri oblikovanju seminarja v njegovih najzgodnejših začetkih in mu dvakrat tudi predsedoval, ter dr. Hotimirjem Tivadarjem, predsednikom 50. Seminarja za slovenski jezik, literaturo in kulturo.
Pred 23-imi leti se je skupaj z našo državo osamosvojila tudi slovenščina. V takratni skupni državi Jugoslaviji pri nas ni bila edini uradni jezik, zato so nastajali nesporazumi in spori. Kako se je slovenščina uveljavljala kot uradni jezik po 2. svetovni vojni? Kako so jo uporabljali naši najopaznejši politiki v nekdanji Jugoslaviji? Kakšni so bili primeri protestov proti temu, da je srbohrvaščina imela prednost? O tem, kakšna je bila osamosvojitev slovenščine, na večer pred dnevom državnosti v Jezikovnih pogovorih z zgodovinarjem dr. Alešem Gabričem. Vir foto: Wikipedija
»Wikipedija in sestrska spletišča so vzorčna oblika sodobne pismenosti. Odprta so za ustvarjalno sodelovanje za vsakogar. Študente, zaprte v geto šolskega znanja, ki je pogosto namenjeno samo sebi, soočajo z resničnim strokovnim življenjem in tako krepijo njegovo družbeno odgovornost,« je zapisal dr. Miran Hladnik, redni profesor na Oddelku za slovenistiko Filozofske fakultete v Ljubljani. Z njim smo se pogovarjali o soustvarjanju Wikipedije, ki je lahko tudi metafora za sodobno pismenost. Pisanje na Wikipediji je veščina aktivne pismenosti, ki zahteva od posameznika osnovno računalniško znanje, predvsem pa pozitivno naravnano zavest, da je svet lahko nekoliko boljši tudi z enim samim klikom miške, saj se z Wikipedijo ustvarja brezplačno znanje. Vir fotografije: www.dw.de
»Wikiji« so žargonski izraz za skupek spletišč, ki so se z Wikipedijo v jedru pojavila 2001 in so vzorčna oblika sodobne pismenosti. Spleta ne vidijo le kot vira informacij, ampak kot prostor, kjer informacije oblikujemo in objavljamo sami, in to na svojo pobudo, brez želje po zaslužku, v sodelovanju z drugimi in zunaj institucij. Wikiji so metafora sodobne pismenosti in pozitivne utopične vizije prihodnje družbe,« je zapisal dr. Miran Hladnik. Po njegovem mnenju je bila slovenščina v 16-em stoletju s prevodom Biblije na 11-em mestu, letos pa je v skupini vitalnih jezikov po številu in kakovosti člankov na Wikipediji na 40-em mestu. Koliko je posvojitev Wikipedije nujna za naš jezikovni in kulturni obstoj? O tem z dr. Miranom Hladnikom, rednim profesorjem na Oddelku za slovenistiko Filozofske fakultete v Ljubljani. Kot pravi sam, ga zavzeto seminarsko delo z Wikipedijo, Wikivirom in Wikiverzo kvalificira za »wikiholika«. Foto: http://wiki.theinternetcourse.net
Kaj so dadaíko, darabúka, djún djún in kabása? To so tolkala, ki so prišla k nam z Japonske, iz Afrike in arabskega sveta. Zapis njihovih imen je prilagojen slovenskemu izgovoru v Tolkalnem terminološkem slovarju, ki je prvi razlagalni slovar sodobnega slovenskega tolkalnega izrazja s tujejezičnimi ustrezniki. V delu so predstavljena številna druga zanimiva glasbila, predvsem pa slovar odgovarja na izzive, ki se pojavljajo ob naraščajoči priljubljenosti tolkal v Sloveniji. Z njimi se srečujejo v poklicnih orkestrih, glasbenem šolstvu in v amaterskih pihalnih godbah. V Jezikovnih pogovorih sta bila gosta avtorja Tolkalnega terminološkega slovarja Franci Krevh, orkestrski glasbenik, in Marjeta Humar, slovaropisna strokovnjakinja iz Sekcije za terminološke slovarje Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU.
Na Univerzi za tuje študije v Pekingu od leta 2009 deluje lektorat slovenskega jezika. Njegova ustanovitev in odprtje je posledica dogovora med tedanjim predsednikom Evropske komisije Josejem Manuelom Barossom in kitajskim političnim vrhom. Po tem dogovoru naj bi na Kitajskem poučevali vse uradne jezike Evropske unije. V Jezikovnih pogovorih smo osvetlili posebnosti poučevanja slovenščine v Pekingu. Gostja je bila Natalija Toplišek, nekdanja vodja lektorata za slovenski jezik na prestižni univerzi za tuje študije v Pekingu. Foto: www.east-westconnection.com
Zakaj bi se Kitajec učil slovenščine? Če želi odpreti restavracijo v Sloveniji, je želja po znanju našega jezika razumljiva. Če pa se v Pekingu študent odloči za obiskovanje pouka slovenskega jezika, je to nekaj povsem drugega. Kitajski študentje imajo namreč veliko študijskih obveznosti, ki so pogojene z željami njihovih staršev in socialnim statusom, ki ga želijo doseči v življenju. Znanje slovenskega jezika pa na te dejavnike na Kitajskem nima večjega vpliva. Kako in zakaj se učijo kitajski študentje naš jezik? Kakšne so posebnosti kitajskega izobraževanja? Kakšen je odnos med učiteljem in učencem na Kitajskem? O tem smo se pogovarjali z Natalijo Toplišek, nekdanjo vodjo lektorata za slovenski jezik na prestižni univerzi za tuje študije v Pekingu. Foto: www.telegraph.co.uk
Neveljaven email naslov