Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Maruša in Tina vas v posebni seriji oddaj peljeta skozi tehnologije, ki so zaznamovale desetletja. Od leta 2022 do leta 1972. V šesti in zadnji epizodi govorimo o tehnologijah, ki so zaznamovale leto in desetletje, v katerem je nastal Val 202.
Z Marušo in Tino se na potovanje v tehnološko preteklost odpravlja Boštjan Špetič iz Računalniškega muzeja.
Maruša in Tina vas v posebni seriji oddaj peljeta skozi tehnologije, ki so zaznamovale desetletja. Od leta 2022 do leta 1972
Maruša in Tina vas v posebni seriji oddaj peljeta skozi tehnologije, ki so zaznamovale desetletja. Od leta 2022 do leta 1972. V šesti in zadnji epizodi govorimo o tehnologijah, ki so zaznamovale leto in desetletje, v katerem je nastal Val 202.
Z Marušo in Tino se na potovanje v tehnološko preteklost odpravlja Boštjan Špetič iz Računalniškega muzeja.
Maruša in Tina vas v posebni seriji oddaj peljeta skozi tehnologije, ki so zaznamovale desetletja. Od leta 2022 do leta 1972. V šesti in zadnji epizodi govorimo o tehnologijah, ki so zaznamovale leto in desetletje, v katerem je nastal Val 202.
Z Marušo in Tino se na potovanje v tehnološko preteklost odpravlja Boštjan Špetič iz Računalniškega muzeja.
Maruša in Tina vas v posebni seriji oddaj peljeta skozi tehnologije, ki so zaznamovale desetletja. Od leta 2022 do leta 1972
Maruša in Tina vas v posebni seriji oddaj peljeta skozi tehnologije, ki so zaznamovale desetletja. Od leta 2022 do leta 1972. V šesti in zadnji epizodi govorimo o tehnologijah, ki so zaznamovale leto in desetletje, v katerem je nastal Val 202.
Z Marušo in Tino se na potovanje v tehnološko preteklost odpravlja Boštjan Špetič iz Računalniškega muzeja.
Voda in blato sta odnesla hiše, uničila infrastrukturo, povzročila ogromno materialno škodo, hkrati pa nikoli ne bomo zares vedeli, kolikšna je nematerialna škoda. Mnoge stvari, ki so odplavale, imajo neprecenljivo emocionalno vrednost.
V drugem delu miniserije Mixed by Erry smo spoznali etnomuzikologinjo Simono Frasco, ki je napisala knjigo o fenomenu iznajdljivih bratov Frattasio. Ti so v svoji nezakoniti glasbeni založbi zaposlovali več kot 100 ljudi, ki so s piratstvom preživljali družine. In čeprav so bratje obogateli, jih je po dveh desetletjih dosegla roka pravice in morali so plačati odškodnine. Enrico Frattasio se spominja, da so na sojenje prišle televizije z vsega sveta. “To je bilo tako, kot bi sodili teroristom!”
V prvem delu miniserije o piratski glasbi se selimo v Italijo, natančneje, v Neapelj v osemdesetih letih prejšnjega stoletja. Podjetni in iznajdljivi bratje Fratassio so odkrili možnosti presnemavanja kaset in ustvarjanja kasetnih miksov. Enrico Fratassio - Erry je s svojimi didžejskimi spretnostmi in širokim znanjem o glasbi počasi začel graditi piratski imperij. Po istoimenski knjigi je Netflix posnel dokumentarni film Mixed by Erry.
Slavko Franca je obiskal že 64 koncertov legendarne zasedbe The Rolling Stones, tudi zgodovinskega na Kubi. Pravi, da se zgodba The Rolling Stones ne bo nikoli končala, saj je kot epidemija, ki je zajela svet in okužila tudi njega. “Še dobra bolezen je, da ni bolj nevarna,” se pošali in povabi v muzej.
Na idilični lokaciji ob Belopeških jezerih, med gorami, je v soboto v akustični različici nastopila britanska rokovska zasedba Skunk Anansie.
Interaktivni kviz za neomejeno število igralcev prinaša pet vprašanj, povezanih s poletnimi skladbami. Pri vsakem vprašanju so mogoči trije odgovori. Zmagovalec je tisti, ki v najkrajšem času zbere največ pravilnih odgovorov!
Poletje, visoke temperature, tvoj najljubši bend, veliko prijateljev in še več neznancev, ki hitro, če seveda želiš, postanejo tvoji prijatelji. Skorajda neomejena ponudba različnih glasbenih žanrov, ob katerih se vsak dan lahko zabavaš do jutranjih ur. Če ste v zadnjih 23 letih namenoma v začetku julija obiskali Novi Sad, verjetno veste o čem govorimo. O festivalu Exit seveda. Tradicionalno dogajanje na Petrovaradinski trdnjavi že več let obiskuje naša radijska ekipa, tudi tokrat vam pošiljamo nekaj utrinkov.
Sladko brezdelje, izbrana družba, nenavadna destinacija ... Samo želja ali že čudoviti spomini?
Matej Celestina je nekdanji reševalec, ki zadnji dve leti dela v Dispečerski službi zdravstva. Pravi, da je najpomembnejše, da dispečerji ob klicih ostanejo mirni in pomirijo klicatelja, če je ta paničen. Poklic je dinamičen, včasih pa tudi zelo naporen – ker na liniji čakajo do prihoda reševalne ekipe na kraj, klic lahko traja tudi več kot pol ure.
Martina ima že skoraj 35 let trgovinico Trava na Mestnem trgu v Škofji Loki. Delikatesi je dala ime Trava, saj je ravno ob odpiranju njen mož pogosto in rad risal travne bilke. Trava slovi naokoli po odličnih sendvičih in je tiste vrste lokalno vozlišče, ki od strank prejema tudi razglednice z dopustov. Martino pa najbolj razveselite, če jo ob vstopu v njeno “sendvičarno” lepo pozdravite in ne gledate v svoj telefon.
Deset let je že, kar se je v Kinu Šiška po idejni zamisli Maše Pavoković začelo dijaško glasbeno tekmovanje Špil Liga, na katerem se je v tem času predstavilo več kot 100 mladih izvajalcev. V petek 16. 6. 2023 smo dobili zmagovalce sezone 2022/23. V finalu so se predstavljali Black Camo, Harvi, Razpad sistema in Špil ligni, ki so tudi zmagali.
Matevž Baloh dela kot računovodja na ZRC SAZU. Tja je prišel z namenom, da ostane dve leti, zdaj je tam že šesto leto. Opaža, da je vedno več “papirja” oziroma birokracije. Po službi pa se ukvarja še s stand up komedijo. Pravi, da obstaja razlika med vicem in šalo ter da tudi pri humorju "velja demokracija", kar pomeni, da nikoli ne moreš nasmejati čisto vseh.
*in noša moj bo gvant. Skupaj z glasbeniki, avtorji in tekstopisci komentiramo napačno razumeljena in odpeta besedila, kot so jih slišali poslušalci.
Barbara Zabukovec je že 27 let vzgojiteljica. V vrtcu Idrija bdi nad skupino Ježki, v kateri je 22 otrok, starih 5–6 let. Z Natašo sta poklepetali o zdravih malicah, počitku, ki ga cenimo šele, ko odrastemo, in stresnih izletih v Kekčevo deželo. Barbara je tudi pobudnica projekta En svet, eno srce, v sklopu katerega si je vrtec prizadeval prejeti razglednice z vsega sveta. Zbrali so jih že več kot 700 iz 70 držav, kmalu jih bodo na Festivalu idrijske čipke prodali in podarili v dobrodelne namene.
Jan Kozlevčar je pred nekaj več kot trinajstimi leti v knjižnici začel delati kot prostovoljec. Zato, da mu kot brezposelnemu na Zavodu za zaposlovanje ne bi "težili". Knjižnico je izbral, ker zelo rad bere. Prebere po dve knjigi na mesec, kar se, kot pravi, za knjižničarja spodobi. Sicer pa je tudi član glasbene skupine Jegulja. Ker gredo knjige in glasba odlično skupaj!
Gosta drugega dela Glodb o oglasni glasbi: menedžerka, komunikacijska strateginja in poznavalka glasbene industrije Maša Pavoković in raper Boštjan Nipič - Nipke.
Urška Bančič je psihologinja v Zdravstvenem domu Kočevje, kjer vodi delavnice tehnik sproščanja, sodeluje pa tudi pri pripravah na porod in starševstvo. Opaža, da imajo ljudje vedno manj predsodkov do tovrstnih delavnic. Je tudi knjižni molj, ki kdaj prebere celo kakšno knjigo za samopomoč. Odsvetuje pa tiste, ki obljubljajo hitre rešitve s preprostimi tehnikami.
Izmenjali smo mnenja o tem, kar je predlagal nekdanji evropski komisar in aktualni sopredsednik Mednarodnega odbora za vire pri Združenih narodih Janez Potočnik: prehod v ekonomijo, ki v večji meri temelji na storitvah. Smo pripravljeni na manj lastnine in predvsem manj potrošnje? Kje še vidimo rešitve?
Neveljaven email naslov