Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Anton Pozvek je Generalsni sekratar združenja Sever. Policijsko karier je začel v milici, ''od spodaj'' in po šolanju v Ljublajni prevzel dolžnosti na MSNZ, tik pred vojno za Slovenijo pa je postaj vodja podroćja policijskih specialnosti, kamor je sodilo tudi varovanje politikov in državnih objektov. Po vojni je padel v nemilost, ker je 1994 nasprotoval ustanavljanju posebnih enot pri vladi in predsedniku mimo policije. Nanj so se spet spomnili, ko je bilo treba načrtovati varovanje prvega obiska papeža v Sloveniji... V policiji je vztrajal do 2006, ko se je upokojil. Danes je aktiven med kolegi vetereni.
Avtor oddaje je Ivan Merljak.
Anton Pozvek je Generalni sekretar združenja Sever. Policijsko kariero je začel v milici, ”od spodaj” in po šolanju v Ljubljani prevzel dolžnosti na MSNZ, tik pred vojno za Slovenijo pa je postal vodja področja policijskih specialnosti, kamor je sodilo tudi varovanje politikov in državnih objektov. Po vojni je padel v nemilost, ker je leta 1994 nasprotoval ustanavljanju posebnih enot pri vladi in predsedniku zunaj okvira policije. Nanj so se spet spomnili, ko je bilo treba načrtovati varovanje prvega obiska papeža v Sloveniji … V policiji je vztrajal do leta 2006, ko se je upokojil. Danes je aktiven med kolegi veterani.
416 epizod
Poskušamo odgovoriti na vprašanje naše narodne, skupne identitete v najširšem pomenu besede. Dotikamo se naše preteklosti, prednikov, njihovih vrednot, čustvovanja, verovanja, mitov in legend, šeg in navad, ki so prerasle v običaje, pa tudi dela, obrti in tehniško-tehnološke kulture. Na vprašanje – kdo smo – pa odgovarjajo tudi sodobnice in sodobniki.
Anton Pozvek je Generalsni sekratar združenja Sever. Policijsko karier je začel v milici, ''od spodaj'' in po šolanju v Ljublajni prevzel dolžnosti na MSNZ, tik pred vojno za Slovenijo pa je postaj vodja podroćja policijskih specialnosti, kamor je sodilo tudi varovanje politikov in državnih objektov. Po vojni je padel v nemilost, ker je 1994 nasprotoval ustanavljanju posebnih enot pri vladi in predsedniku mimo policije. Nanj so se spet spomnili, ko je bilo treba načrtovati varovanje prvega obiska papeža v Sloveniji... V policiji je vztrajal do 2006, ko se je upokojil. Danes je aktiven med kolegi vetereni.
Avtor oddaje je Ivan Merljak.
Anton Pozvek je Generalni sekretar združenja Sever. Policijsko kariero je začel v milici, ”od spodaj” in po šolanju v Ljubljani prevzel dolžnosti na MSNZ, tik pred vojno za Slovenijo pa je postal vodja področja policijskih specialnosti, kamor je sodilo tudi varovanje politikov in državnih objektov. Po vojni je padel v nemilost, ker je leta 1994 nasprotoval ustanavljanju posebnih enot pri vladi in predsedniku zunaj okvira policije. Nanj so se spet spomnili, ko je bilo treba načrtovati varovanje prvega obiska papeža v Sloveniji … V policiji je vztrajal do leta 2006, ko se je upokojil. Danes je aktiven med kolegi veterani.
Mag. Ivan Grebenc je po stroki strojnik in je tudi vse svoje življenje deloval v njej. Med služenjem vojaškega roka se je v Zadru izšolal za topniškega častnika. Po vrnitvi je bil kmalu vključen v Teritorialno obrambo in v njej napredoval po častniki lestvici. Že pred vojno za Slovenijo je postal poveljnik III. Ljubljanske brigate TO, ki je pokrivala ozemlje nekdanje občine Vič in območje od Vrhnike prek Barja do razgibanega hribovja južno od Krima. V vojni je bila brigada na čakanju, njen poveljnik pa v pokrajinskem štabu. Bila je brez orožja, ki je bilo v skladišču JLA pri Borovnici. Ko so ga zavzeli pripadniki Morisa, pa so orožje prepeljali na Štajersko, ker so ga tamkašnje enote TO bolj potrebovale. Avtor oddaje je Ivan Merljak.
PRIMOŽ TRUBAR, ZVEST SEBI IN SVOJEMU LJUDSTVU: Oddaje iz cikla Meiniki indetitete nadaljujemo z razmišljanjem o velikem Slovencu Primožu Trubarju, ki je osebno postavil mejnik svojemu ljudstvu in temelj na katerem je iz ljudstva dve stoletji pozneje nastal narod. Oče prve slovenske tiskane besede in prvi, ki je z besedo Slovenec imenoval naše prednike. Danes ponavljamo nekoliko spremenjeno oddajo Primož Trubar, zvest sebi in svojemu ljudstvu, ki smo jo posneli pred desetletjem z velikim poznavalcem življenja in dela Primoža Trubarja dr. Zvonetom Štrubljem. Tedaj je kot slovenski duhovnik deloval med zdomci v nemški deželi Baden-Wüertenberg in se izpopolnjeval na univerzi v Tübingenu. Danes je dr. Zvone Štrubelj slovenski duhovnik v Bruslju. Avtor oddaje je Ivan Merljak.
Janez Presl je danes upokojeni sociolog in major nekdanje Teritorialne obrambe. V njej ni bil zaposlen, marveč je delal v industriji. Pa vendar je kot rezervni častnik v funkciji polkovnika vodil Prvo Ljubljansko brigado TO. Njegova enota je bila najbolje ocenjena enota Teritorialne obrambe v nakdanji Jugoslaviji, on sam pa za najboljšega rezevrnega častnika. Janez Presl je svoji brigadi, ki je štela dobrih 1.200 mož, poveljeval tudi med vojno za Slovenijo. Bil je eden tistih, ki niso spoštovali spornega ukaza o napadu na blokirane ljubljanske vojašnice, kar bi najbrž tedaj terjalo ogromno žrtev na obeh straneh. Avtor oddaje je Ivan Merljak.
TOMAŽ LUŠTREK Tomaž Luštrek je danes upokojeni avtomehanik s 30.pomola medvoške Ladje, ki je najbrž edina barka na svetu vedno v privezu. Zato ga ni težko najti, čeprav do njega vodi kopica poti, vse zavite in prepletene, da bi se zlahka zgubil. Pravi, da nima nobenega čina, čeprav je bil že zgodaj vključen v MSNZ ter zanjo in Teritorialno obrmabo zelo pomemben člen. Le redki v vodstvu so vedeli, da se za šifro TLL30 skriva on in skladišče orožja, ki ga je TO spet pridobila po odvzemu JA maja leta 1990. „Čez dan sem delal v delavnici, ponoči smo prelagali orožje...“ se danes spominja. Avtor oddje je Ivan Merljak.
Borut Zajec je po stroki gradbeni inženir od glave do peta, toda prav toliko je tudi vojak in ljubitelj vsega, kar je vojaškega. Prav zato je po odsluženju vojaškega roka začel tudi svojo vojaško kariero v Teritorialni obrambi. Postaj je celo poveljnik II. brigade TO v Ljubljani in pridobil čin majorja. Toda po vojni za Slovenijo, v kateri je imel vidno vlogo, se vendar ni vključil v vojaško strukturo nove države, marveč je pokoj zaslužil v gradbenem podjetju SCT, ki mu je bil zvest vsa leta. Avtor oddaje je Ivan Merljak
Andrej Torkar, sebe predstavolja kot tolminskega puntarja, ki brezkompromisno reče, kar komu gre in pritiče. Izučil se je za jeklarja, a ga je po vrnitvi iz služenja vojaškega roka "ujela" kriza metalurgije. Rešitev je našel v policijskih oziroma tedaj še miličniških vrstah. Po prešolanje je začel kot navaden miličnih, a je šole nadaljeval in napresoval do komandirja postaje LJ_ Center. Tu je bil vsa najbolj vroča leta osamosvajanja, ki so kuminirala v Vojni za Slovenijo.
Borut Likar je naredil veliko kariero v slovenski policiji. Po kadetski šoli se je šolal na vojaški akademiji v Beograd in po vrnitvi v Slovenijo je bil takoj razporejen v Jasnico, kjer je bil učni center rezervnega sestava milice. Izuril je za divizijo rezervnih policistov... Proti koncu 80. let je prevzel več dolžnosti v Novem mestu. Pred vojno za Slovenijo pa je postal načelnik policije za Dolensko in Belo Krajino. Po vojni so ga potegnili v Ljubljno, kjer je bil na koncu kariere prvi direktor slovenske policije.
Borut Novak je bil v odločilnih dneh vojne za Slovenijo komandir postaje milice v Novem mestu. Mlad, komaj kaj več kot mladinec, je bil prisiljen sprejemati težke odločitve v prid države Slovenije, ki se je rojevala. Danes je ponosen, da so pripadniki milice in Teritorialne obramb uspeli speljati oborožene spopade mimo mesta, ki tako ni utrpelo škode in žrtev. Avtor oddaje je Ivan Merljak.
Podpolkovnik Miroslav Debeljak, Mišo za prijatelje, je vojak od glave do peta, čeprav se je sprva izučil za metalurga. Zase pravi, da ne prenese pisarn in utesnjenih prostorov, zato je bil rad na teren in izvrševal naloge Maneverske strukture narodne zaščite in Teritorialne obrambe, v kateri je bil zaposlen. Med vojno za Slovenijo je deloval na širšem območju Ljubljane, v takratni vojaški ljubljanski pokrajini. Bil je pomočnik poveljnika štaba 5. PŠTO in je med drugimi izredno uspešno izpeljal akcijo zasedbe prisluškovalnega centra JA na ljubljanskem Rožniku. Avtor oddaje je Ivan Merljak Ivan.
-KNEZI CELJSKI, 31.3.2016 Na Slovenskem smo imeli v času razvitega in poznega srednjega veka dve plemiški družini, ki sta dosegli vojvodsko in knežjo raven vladanja in imele v posesti območja, ki danes sodijo pod oblast več držav. To so bili Spanheimi, ki so se preselili z območij ob Renu na zahodu današnje Nemčije in so imeli sedež na Koroškem. Vladali so od sredine 11. stoletja skoraj do konca 13. stoletja, ko rodbina izumre. Druga plemiška družina so bili Celjski grofje in pozneje Celjski knezi s svojimi posestvi od Koroške, Štajerske, Kranjske do Slavonije. Vladali o ozemlju, ki je danes v treh državah: v Avstriji, na Hrvaškem in v Sloveniji. S ''celjskimi'' se prvič srečamo v prvi četrtini 12. stoletja, prvi pravi vzpon doživijo na prelomu v štirinajsto stoletje, vrh pa v prvi polovici 15. stoletja. Toda \tkmalu po sredini stoletja rodbina tragično izumre, saj ni več moških potomcev. Usoda celjskih knezov je po svoje tudi dokaz, da so se v 15. stoletju odnosi začeli hitreje spreminjali in napovedovati renesanso, ki je bila uvod v novo dobo. V tej luči je zgovorna tragična ljubezen med Friderikom Celjskim in Veroniko Deseniško.
Bojan Lunežnik, danes policist in diplomat v pokoju. Zase hudomušno pravi, da je kariero začel in končal v Beogradu, a v drugi državi. Bil je eden tistih slovenskih miličnikov, ki so ga poslali na vojaško akademijo kopenske vojske. Tam se je naučil vojapkih veščin, ki so mu prišle prav pri vodenju čete specialne enote v Mariboru v času osamosvajanja. Po vojni je odšel v Ljubljano, prevzel pomembno dolžnost v policiji, nato v vojski in naposled postal policijski ataše Slovenije v Beogradu. Avtor oddje je Ivan Merljak.
General Ladislav Lipič je upokojeni vojak in diplomat. Na Fakulteti za družbene vede v Ljubljani je diplomiral iz obramboslovja, vojaški rok pa je služil v Bileči in postal rezervni častnik. Zaposlil se je v Teritorialni obrambi v domači Murski Soboti. Pot navzgor mu je bila tlakovana z njegovo mirno preudarnostjo in delavnostjo; nekaj je prispeval tudi čas, ki je narekoval odhod iz nekdanje skupne države in boj za novo, samostojno Slovenijo, pri čemer je bil Ladislav Lipič eden izmed organizatorjev Maneverske skupine narodne zaščite v Prekmurju. Med vojnoza Slovenijo je deloval v pokrajinskem štabu Teritorialne obrambe za Vzhodnoštajerske pokrajine v Mariboru in skrbel za logistiko. Po vojni je sredi devetdesetih let postal poveljnik Pokrajinskega štaba Teritorialne obrambe Vzhodnoštajerske pokrajine Slovenske vojske v Mariboru. Poveljniško dolžnost je opravljal do novembra leta 1997, nato je v Ljubljani prevzel dolžnost načelnika oddelka za logistiko Slovenske vojske. Potem je bil najprej namestnik načelnika, nato pa je marca leta 2001 postal načelnik Generalštaba Slovenske vojske.Dolžnost prvega med vojaki je opravljal do julija 2006, ko je vstopil v svet diplomacije kot veleposlanik naše države na Madžarskem in v Bolgariji. Po vrnitvi je bil svetovalec predsedika države za obrambne in manjšinske zadeve, zdaj pa je predsednik Zveze veteranov vojne za Slovenijo. Avtor oddaje je Ivan Merljak
Profesor dr. Igor Potočnik je redni profesor na Oddelku za gozdarstvo Biotehnične fakultete v Ljubljani. Naziv in funkcija, ki skrivata pomen njegovega dela in nalog pred in med vojno za Slovenijo. Tedaj je bil poveljnik posebne mobilne čete v okviru Manevrske strukture narodne zaščite iz Teritorialne obrambe v Ljubljani, ki je varovala vse ključne smeri morebitnega prodora enot JLA v središče mesta in nenehno spreminjala svoje položaje, pač glede na trenutne potrebe obrambe. Danes je rezervni major in predsednik Območnega združenja veteranov vojne za Slovenijo mesta Ljubljane. Dr. Igor Potočnik si veliko prizadeva za prenašanje vrednot osamosvojitve na mlajše rodove prek projekta Moja rodna domovina, a ostaja skromen.
Alojz Gostenčnik je nekdanji miličnik Posebne enote milice, njene mariborske čete in oddelka v Slovenski Bistrici, ki ga je tudi vodil. Bil je dobro izurjen in je zato uril rezervno sestavo milice, pozneje tudi slušatelje šole v Tacnu. Nekdanji športnik je tudi lovec, kar ga navdušuje še danes, ko je v pokoju. Aktivno sodeluje v veteranski organizaciji in kritično spremlja upadanje vrednot v družbi, zlasti tistih, povezanih z domoljubjem in osamosvojitvijo Slovenije. Avtor oddaje je Ivan Merljak.
Peter Vaš je naddestenik Slovenske vojske in podpredsednik Zveze Moris, veteranske organizacije, ki goji tradicije nekdanje ugledne enote Teritorialne obrambe in je imela v času osamosvajanje posebne zaščitne dolžnosti. Tedaj je bil Peter Vaš pripadnik enote Teritorialne obrambe v Litiji. Zdaj pa si kot podpredsednik Zveze Moris močno prizadeva za prenos vrednot osamosvojitve na mlajše generacije. Avtor oddaje je Ivan Merljak
Pokristjanjevanje slovanskega ljudstva, ki je prodrlo najbolj na zahod Evrope je imelo daljnosežne posledice za vso Evropo in tudi rimsko krščansko Cerkev. Kmalu potem, ko je Karantanija, kot prva državna tvorba naših prednikov izgubila popolno samostojnost , se je iz tedaj bavarskega Salzburga začela širiti krščanska vera. Od kneza Hotimirja navzdol. Nekaj desetletij pozneje so ''oznanjevanje evangelija'' začeli širiti tudi nekoliko južneje, v Karnioliji, tokrat iz Ogleja. Avtor oddaje je Ivan Merljak.
Martin Rebolj je sin rudarja, ki je kopal premog v Kočevju. Zato se je tam rodil. Nato se je družina vrnila na Moravško, od koder je bil njen rod. Oče se je zaposlil v rudniku v Zagorju, a sin ni šel po njegovih stopnicah. Hotel je v mornarico, a razmere so nanesle, da se je v vojaški šoli v Sarajevu izučil z letalskega mehanika. Urejal je sprva ameriška letala, nato mige..., služboval od Bihača, Pule in Zagreba. Leta 1973 se priključi letalski milici na Brniku in tam ostane do pokoja. Bil je eden od pobudnikov in organizatorjev umika policijskih helikopterjev v Gotenico, kjer so jih poskrili in počakali na konec spopadov. S tem so helikopterje, ki so bili primerni za reševanje in prevoz, ne pa za boj, rešili za naloge po premirju in pozneje v samostojni svobodni Sloveniji. Avtor oddaje je Ivan Merljak.
Martin Rebolj je sin rudarja, ki je kopal premog v Kočevju. Zato se je tam rodil. Nato se je družina vrnila na Moravško, od koder je bil njen rod. Oče se je zaposlil v rudniku v Zagorju, a sin ni šel po njegovih stopnicah. Hotel je v mornarico, a razmere so nanesle, da se je v vojaški šoli v Sarajevu izučil z letalskega mehanika. Urejal je sprva ameriška letala, nato mige..., služboval od Bihača, Pule in Zagreba. Leta 1973 se priključi letalski milici na Brniku in tam ostane do pokoja. Bil je eden od pobudnikov in organizatorjev umika policijskih helikopterjev v Gotenico, kjer so jih poskrili in počakali na konec spopadov. S tem so helikopterje, ki so bili primerni za reševanje in prevoz, ne pa za boj, rešili za naloge po premirju in pozneje v samostojni svobodni Sloveniji. Avtor oddaje je Ivan Merljak.
Dušan Vinter je danes pomočnik direktorja Policijske akademije in \tpredavatelj na Višje policijski šoli, kjer predava taktiko policijskega dela in oborožitev. V času osamosvajanja je bil član Specialne enote tedanje milice in vodja tako imenovane „Enote A“ pri Specialni enoti. Bil je eden odločilnih mož v vrstah slovenske policije, ki je skupaj s Teritorialno obrambo izbojevala prvo večjo bitko že prvi dan vojne in zajela nasprotnike.
Neveljaven email naslov