Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ponavljajoči se klici iz neznane številke, ki se končajo po nekaj sekundah, lahko hitro postanejo nadležni. Podobno je z oglaševalci, ki ne odnehajo s klici, čeprav jim to izrecno naročite. Kako torej ravnati v takih primerih in kakšne so obveznosti operaterjev? V sredinem Žulju tudi o enostavnosti spreminjanja klicne identitete, ki za uporabnike mobilne telefonije lahko pomeni resno nevarnost.
SMS-vdor v vašo garažo ali policijska specialna enota pred vašimi vrati
Ponavljajoči se klici iz neznane številke, ki se končajo po nekaj sekundah, lahko hitro postanejo nadležni. Podobno je z oglaševalci, ki ne odnehajo s klici, čeprav jim to izrecno naročite. Telekomunikacijska omrežja pa so dovzetna tudi za prevare, ki se lahko končajo z SMS-vdorom v vašo garažo ali celo s policijsko specialno enoto pred vašimi vrati.
Poslušalec nas je opozoril na težavo: dobiva klice z neznane številke, ki se končajo zelo hitro, tudi časi klicev so povsem naključni – včasih ne pokliče več dni, včasih večkrat v enem dnevu. Pri večini pametnih telefonov so take težave precej hitro rešljive, saj lahko klice s posamezne številke blokiramo, v tem konkretnem primeru pa poslušalčev telefon tega ne omogoča. Zato se je obrnil na operaterja. Potem pa se je, nepričakovano, položaj izkazal za precej težko rešljiv.
Operaterjem sistemi ne omogočajo blokade komunikacij med določenima številkama. Ob neželenih klicih lahko kličočega le opozorijo.
Varstvo osebnih podatkov je v komunikacijah zelo pomembna komponenta, nadzor nad izvajanjem določb 155. člena ima zato urad informacijskega pooblaščenca. Operater namreč uporabniku ne sme predati nobenih podatkov o kličočem, razen telefonske številke. V uradu informacijskega pooblaščenca pravijo, da le v primeru, ko naročnik izkaže pravni interes za zaščito svojih pravic pred sodiščem, mu operater lahko preda tudi morebitne druge podatke, ki razkrijejo identiteto kličočega naročnika, o čemer pa mora obvestiti tudi kličočega naročnika in informacijskega pooblaščenca.
Drugače pa je s preveč vztrajnimi oglaševalci. V AKOS-u in pri informacijskem pooblaščencu se precej ukvarjajo s takimi primeri.
Katja Kmet, AKOS: “Če oglaševalci po pozivu ne nehajo klicati, naj uporabnik pisno prepove klice. Potem jih lahko kaznujemo.”
Pred časom je na spletni strani pravokator.si Matej Kovačič, ki je trenutno zaposlen na Institutu Jožef Stefan, objavil prispevek o tem, da ponarejanje klicne identifikacije sploh ni tako težavno, kot se zdi na prvi pogled. Klicna identiteta je številka, ki se izpiše klicanemu na ekranu.
Prevare s spreminjanjem klicne identitete se lahko končajo z SMS-vdorom v vašo garažo ali celo s policijsko specialno enoto pred vašimi vrati.
Matej Kovačič, IJS: “Preprostost spreminjanja klicne identitete omogoča veliko zlorab, celo vpliv na kazenske postopke.”
676 epizod
Novinarji Vala 202 se posvetijo tudi majhnim in velikim težavam, ki jih poslušalci ne morejo rešiti sami. Rešujemo nerešljivo, in to po navadi uspešno.
Ponavljajoči se klici iz neznane številke, ki se končajo po nekaj sekundah, lahko hitro postanejo nadležni. Podobno je z oglaševalci, ki ne odnehajo s klici, čeprav jim to izrecno naročite. Kako torej ravnati v takih primerih in kakšne so obveznosti operaterjev? V sredinem Žulju tudi o enostavnosti spreminjanja klicne identitete, ki za uporabnike mobilne telefonije lahko pomeni resno nevarnost.
SMS-vdor v vašo garažo ali policijska specialna enota pred vašimi vrati
Ponavljajoči se klici iz neznane številke, ki se končajo po nekaj sekundah, lahko hitro postanejo nadležni. Podobno je z oglaševalci, ki ne odnehajo s klici, čeprav jim to izrecno naročite. Telekomunikacijska omrežja pa so dovzetna tudi za prevare, ki se lahko končajo z SMS-vdorom v vašo garažo ali celo s policijsko specialno enoto pred vašimi vrati.
Poslušalec nas je opozoril na težavo: dobiva klice z neznane številke, ki se končajo zelo hitro, tudi časi klicev so povsem naključni – včasih ne pokliče več dni, včasih večkrat v enem dnevu. Pri večini pametnih telefonov so take težave precej hitro rešljive, saj lahko klice s posamezne številke blokiramo, v tem konkretnem primeru pa poslušalčev telefon tega ne omogoča. Zato se je obrnil na operaterja. Potem pa se je, nepričakovano, položaj izkazal za precej težko rešljiv.
Operaterjem sistemi ne omogočajo blokade komunikacij med določenima številkama. Ob neželenih klicih lahko kličočega le opozorijo.
Varstvo osebnih podatkov je v komunikacijah zelo pomembna komponenta, nadzor nad izvajanjem določb 155. člena ima zato urad informacijskega pooblaščenca. Operater namreč uporabniku ne sme predati nobenih podatkov o kličočem, razen telefonske številke. V uradu informacijskega pooblaščenca pravijo, da le v primeru, ko naročnik izkaže pravni interes za zaščito svojih pravic pred sodiščem, mu operater lahko preda tudi morebitne druge podatke, ki razkrijejo identiteto kličočega naročnika, o čemer pa mora obvestiti tudi kličočega naročnika in informacijskega pooblaščenca.
Drugače pa je s preveč vztrajnimi oglaševalci. V AKOS-u in pri informacijskem pooblaščencu se precej ukvarjajo s takimi primeri.
Katja Kmet, AKOS: “Če oglaševalci po pozivu ne nehajo klicati, naj uporabnik pisno prepove klice. Potem jih lahko kaznujemo.”
Pred časom je na spletni strani pravokator.si Matej Kovačič, ki je trenutno zaposlen na Institutu Jožef Stefan, objavil prispevek o tem, da ponarejanje klicne identifikacije sploh ni tako težavno, kot se zdi na prvi pogled. Klicna identiteta je številka, ki se izpiše klicanemu na ekranu.
Prevare s spreminjanjem klicne identitete se lahko končajo z SMS-vdorom v vašo garažo ali celo s policijsko specialno enoto pred vašimi vrati.
Matej Kovačič, IJS: “Preprostost spreminjanja klicne identitete omogoča veliko zlorab, celo vpliv na kazenske postopke.”
Jana Vidic ugotavlja, kakšen epilog so doživeli tisti, ki so se pred nasiljem zatekli v varno hišo.
Jana Vidic ugotavlja, kakšen epilog so doživeli tisti, ki so se pred nasiljem zatekli v varno hišo.
Preverjamo, kaj se dogaja v invalidskem podjetju Želva. Ena od invalidk je bila v Želvi kar 9 let na rehabilitaciji. V tem času ni pridobila niti leta delovne dobe. Ima pa zato vodstvo podjetja veliko razlogov za skrivanje. Poslovne nepravilnosti, prirejanje ocen invalidov, bianko odpovedi, kadrovske čistke, večkrat preplačane investicije ... Zemljišče, ki je po oceni GURS-a vredno približno 400€, je invalidsko podjetje Želva od svojega nadzornika kupilo za 80.000€. Kaj še se skriva pod trdnim oklepom Želve?
Svetovalni servis o energetskih izkaznicah. Simona Habič z gostoma Marjano Šijanec Zavrl iz Gradbenega inštituta ZRMK ter Dejanom Papežom, direktorjemZbornice za poslovanje z nepremičninami na Gospodarski zbornici Slovenije
Krajanom Kostanjevice na Krasu je zaradi strelišča, ki si ga je Strelsko društvo “Zdenko Žnidarčič” iz Šempetra pri Gorici pred štirimi leti uredilo v nekdanjem vojaškem vadbenem centru na robu vasi, dokončno prekipelo.
Krajanom Kostanjevice na Krasu je zaradi strelišča, ki si ga je Strelsko društvo “Zdenko Žnidarčič” iz Šempetra pri Gorici pred štirimi leti uredilo v nekdanjem vojaškem vadbenem centru na robu vasi, dokončno prekipelo.
V restavracijah Marche ob slovenskih avtocestah danes stranišča čistijo bolgarski delavci. Do septembra so se za prispevke uporabnikom tam zahvaljevali invalidi. V oddaji Kje pa vas čevelj žuli boste slišali zgodbo invalida, ki je na stranišču na avtocestnem počivališču za podjetje Medvedek moral delati tudi do 16 ur. Na “rehabilitacijo” ga je sprejel Janez Drobnič, nekdanji minister za delo, direktor podjetja Sandi Grubelič mlajši pa vse obtožbe glede izkoriščanja invalidov vali na naročnika.
Gradnja 5 kilometrske kolesarske steze od Brezovice do Vrhnike bo stala 4 milijone evrov. Pričakovali bi, da bo kolesarska steza ustrezala evropskim standardom, a so člani Slovenske kolesarske mreže med ogledom gradbišča ugotovili,da bodoča kolesarska steza niti slučajno ne ustreza sodobnim načrtovalskim smernicam.
Pred dvema tednoma smo objavili zgodbo podjetnika Branka Vodiška, ki je posle s hlodovino in lesom sklepal z mnogimi fizičnimi in pravnimi osebami in celo z eno od slovenskih občin. Kljub drugačnim dogovorom, je pogosto v gozdovih naredil golosek, lastnikom pa za to plačal zelo malo ali še raje nič. Po objavljenem prispevku so se v naše uredništvo vsuli klici poslušalcev iz vse Slovenije, ki imajo z Vodiškom prav tako slabe izkušnje.
Po podatkih Statističnega urada republike Slovenije v tem hipu pod pragom revščine pri nas živi vsaj 55.000 otrok in mladostnikov. Pri projektu Botrstvo pa opozarjajo, da je treba problem urediti sistemsko in čim prej. Nekaj predlogov sistemskih rešitev, ki bi lahko zelo hitro in znatno olajšale stiske družin s socialnega dna, predstavlja Nina Zidar Klemenčič, nosilka projekta Brezplačna pravna pomoč.
Tokrat delimo zgodbo sodobnega “podjetnika”, ki je v Loški dolini ogoljufal kar nekaj kmetov in tudi občino. S svojim gozdarskim podjetjem, prijavljenim v odmaknjeni vasi na območju Velikih Lašč, je podiral in odvažal les, plačal pa nič.
Preverjamo hrup pri delu stečajne upraviteljice, ki je del nepremičnin propadlega celjskega gostinca oddala v najem in se soočila z zahtevo, da stare dolgove poravna nova najemnica. Gre za spoštovanje stečajne zakonodaje ali namerno izsiljevanje?
Sistemi drugih držav prepoznajo precej manj nadarjenih učencev. Smo res tako izredni, ali pa v strahu, da ne bi koga izpustili, skušamo zajeti preveliko populacijo in potem pogosto premalo učinkovito delamo s tistimi, ki imajo zares izredne talente? Zakaj kljub temu nekateri nadarjeni še vedno izpadejo? Je prepoznavanje nadarjenosti odvisno tudi od socialnih razmer, v katerih otrok odrašča? Zakaj se nadarjeni učenci pogosto dolgočasijo pri pouku? Lahko gre delo z nadarjenimi z roko v roki z delom z učenci z učnimi težavami?
Sprašujemo, kakšna so merila in kriteriji, predvsem pa, kateri dokumenti so potrebni, da se postopek vrednotenja in priznavanja uspešno konča.
V oddaji Kje pa vas čevelj žuli opozarjamo na slabosti kurjave z mokrim lesom - ne gre namreč zgolj za onesnaževanje okolja, ampak tudi za resno zdravstveno grožnjo.
Pri servisnih storitvah moramo biti potrošniki zelo previdni, saj nam serviserji kaj hitro zaračunajo dela ali zamenjajo del, za katerega se nismo dogovorili. In če se to zgodi in računa ne želite poravnati, lahko serviser zadrži popravljeno stvar.
Vsako leto konec septembra Ministrstvo za kmetijstvo in okolje objavipravilnik o odvzemu rjavega medveda in volka iz narave. Letos so pritiski lokalnih skupnosti, tudi zaradi bližajočih se lokalnih volitev, precej močni, a se za zdaj usklajeno in predvideno število ne razlikuje kaj dosti od številk prejšnja leta. Govorili bomo o težavah, s katerimi se soočajo prebivalci, ki sobivajo z medvedi in volkovi, ter utemeljitve pristojnih služb in zavodov, ki skrbijo po eni strani za ohranjanje velikih zveri v Sloveniji, po drugi strani pa v imenu varnega sobivanja uravnavajo njihovo populacijo v naravi.
V oddaji "Kje pa vas čevelj žuli?" se sprašujemo, zakaj so moški, ki imajo spolne odnose z drugimi moškimi še vedno absolutno izključeni iz sistema krvodajalstva, kljub dobro razviti tehnologiji za odkrivanje spolno prenosljivih bolezni, predvsem virusa HIV. Je ukrep diskriminatoren ali nujen za zaščito prejemnikov krvi?
Slovenija bo obstoječi analogni komunikacijski sistem na železniškem omrežju nadomestila z globalnim mobilnim radijskim sistemom. Pri tem bo kar 100 milijonov oziroma 85 odstotkov naložbe prispevala Evropska unija. Tako imenovani GSM-R sistem naj bi med drugim povečal varnost in infrastrukturno zmogljivost, manj bo motenj in zamud vlakov, del tovora se bo preusmeril s cest na železnice. Na celotnem 1.200 kilometrov dolgem železniškem omrežju glavnih in regionalnih prog bodo med drugim izvedli optično kabliranje, zgradili 110 repetitorjev in – če preidemo k bistvu problema – približno 250 baznih postaj. Prebivalce v njihovi bližini je strah, da bodo do 30 metrov visoki stolpi negativno vplivali na njihovo zdravje, še posebej jih moti, ker jih pred postavitvijo nihče ni nič vprašal.
V Vrtojbi na Goriškem samevata in propadata večji, malodane dokončani stavbi. V eni naj bi zaživel dom upokojencev, v drugi so predvidena varovana oziroma oskrbovana stanovanja. A obe ostajata prazni, ujeti v goščo podivjane trave, grmičevja, alergene ambrozije in nesoglasij med partnerjema – občino in zasebnim podjetjem, ki sta skupaj zastavila graditev Socialnega centra Vrtojba. Z velikim bančnim posojilom so stavbi sicer zgradili, a se projekt zaradi številnih težav in nesoglasij že štiri leta ne premakne z mrtve točke. Zakaj, preverja Valter Pregelj.
Neveljaven email naslov