Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Poklicali smo vodjo Klicnega centra za informacije o koronavirusu. Vprašali smo jo, s kakšnimi vprašanji se ljudje obračajo na klicni center in kaj še lahko nareidmo, da bi izboljšali situacijo, pojasnila pa je tudi, kako bodo hitri testi delovali v praksi.
Dr. Mojco Matičič smo nazadnje poklicali 13. novembra 2020, ko so začeli veljati novi ukrepi za preprečevanje širjenja koronavirusa. Prav zaradi novih ukrepov je bil 13. november 2020 rekorden po številu klicev, ki so jih prejeli, saj so v desetih urah delovanja prejeli skoraj 1500 klicev, povprečna čakalna doba na prostega operaterja pa je bila tri minute. Najdaljši klic ta dan je trajal 48 minut.
"Ljudi zanima, kaj še lahko naredimo, da bi izboljšali ta položaj. Na voljo imamo še dve možnosti, da nekaj izboljšamo ali da nekaj uvedemo na novo."
Pojasnjuje, da lahko izboljšamo to, da čim več delamo od doma. Nedavna raziskava je pokazala, da je spomladi od doma delalo 70 odstotkov ljudi, zdaj pa jih od doma dela samo 30 odstotkov.
"Ko se vozimo z avtom, upoštevamo vse ukrepe. Varnostni pas, imamo zračne blazine, upoštevamo prometne predpise. In ravno tako je z ukrepi za preprečevanje širjenja koronavirusa. Ti se dopolnjujejo. Maska, razdalja, roke. In ne smemo izpustiti niti enega."
231 epizod
Kako virus deluje, kako se ga ubraniti, kateri ukrepi so nujni, kaj lahko pričakujemo? Verodostojne informacije, konkretna navodila, pojasnila strokovnjakov in nova spoznanja.
Poklicali smo vodjo Klicnega centra za informacije o koronavirusu. Vprašali smo jo, s kakšnimi vprašanji se ljudje obračajo na klicni center in kaj še lahko nareidmo, da bi izboljšali situacijo, pojasnila pa je tudi, kako bodo hitri testi delovali v praksi.
Dr. Mojco Matičič smo nazadnje poklicali 13. novembra 2020, ko so začeli veljati novi ukrepi za preprečevanje širjenja koronavirusa. Prav zaradi novih ukrepov je bil 13. november 2020 rekorden po številu klicev, ki so jih prejeli, saj so v desetih urah delovanja prejeli skoraj 1500 klicev, povprečna čakalna doba na prostega operaterja pa je bila tri minute. Najdaljši klic ta dan je trajal 48 minut.
"Ljudi zanima, kaj še lahko naredimo, da bi izboljšali ta položaj. Na voljo imamo še dve možnosti, da nekaj izboljšamo ali da nekaj uvedemo na novo."
Pojasnjuje, da lahko izboljšamo to, da čim več delamo od doma. Nedavna raziskava je pokazala, da je spomladi od doma delalo 70 odstotkov ljudi, zdaj pa jih od doma dela samo 30 odstotkov.
"Ko se vozimo z avtom, upoštevamo vse ukrepe. Varnostni pas, imamo zračne blazine, upoštevamo prometne predpise. In ravno tako je z ukrepi za preprečevanje širjenja koronavirusa. Ti se dopolnjujejo. Maska, razdalja, roke. In ne smemo izpustiti niti enega."
Kako produktivno preživeti delovni dan v izolaciji? Odgovarjajo programer, profesionalni igralec videoiger in prevajalec, ki vedno delajo doma.
Ob začetku širjenja koronavirusa v Sloveniji in možnih scenarijih, ki jih to lahko prinese, smo večkrat slišali o težavah, ki jih bodo razmere prinesle gospodarstvu. Kmalu je bil sprejet tudi interventni ukrep delnega povračila nadomestila plače, ki je zajel delavce, ki delo opravljajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi in so kot takšni v odvisnem položaju do delodajalca. Ta pa je izvzel samozaposlene.
Andrej P. Škraba je ljubiteljski matematik in avtor priljubljene spletne učilnice Astra.si, na kateri je brezplačno na voljo več kot 2600 video razlag pa tudi približno 100 ur različnih matematičnih izzivov, od tistih lažjih za začetek osnovne šole pa tudi težjih izzivov za srednješolce.
Matjaž Turel, specialist pulmolog s Kliničnega oddelka za pljučne bolezni in alergije, vodja internističnega dela programa presaditev pljuč v Univerzitetnem kliničnem centru Ljubljana.
Prof. Roman Jerala je prepričan, da je znanost tista, ki lahko dolgoročno edina ponudi rešitev za soočanje s posledicami okužb. Znanstveniki pregledujejo že znana zdravila in iščejo rešitve za cepivo.
Kakšno je stanje v Šmarju pri Jelšah? Poklicali smo Petra Čakša, ki tam živi, sicer pa je asistent za področje medijskih komunikacij na mariborski Fakulteti za elektrotehniko, računalništvo in informatiko.
V Švici imajo 1140 okuženih s koronavirusom, a po besedah socialne psihologinje Hane Hawlina na začudenje številnih do včeraj niso sprejeli še nobenih drastičnih ukrepov.
Koronavirus je okužil tudi svetovna gospodarstva, simptomi so predvsem panika vlagateljev na finančnih trgih in negotovost glede prihodnjega razvoja dogodkov. Po “črnem ponedeljku”, ko so finančni trgi zabeležili največje padce od finančne krize leta 2008, se trend padanja nadaljuje, hkrati pa se vlade po vsem svetu odzivajo z različnimi ukrepi za pomoč podjetjem in zaposlenim. Z dr. Markom Pahorjem z Ekonomske fakultete v Ljubljani razmišljamo, kdaj bodo evropska gospodarstva zašla v recesijo, kako se bo odrazila delno pretrgana dobavna veriga, katerim nevarnostim je izpostavljeno slovensko izvozno naravnano gospodarstvo in kako bo učinkoval milijardo evrov vreden paket pomoči gospodarstvu, ki ga je napovedala slovenska vlada.
Vse bolj številne okužbe z novim koronavirusom pri nas vzbujajo številna vprašanja, med drugim tudi, kako okužba poteka, kako se prenaša in kdo so najpogostejši nosilci. Po nekaj odgovorov smo se napotili v Laboratorij za celično imunologijo na Medicinski fakulteti v Ljubljani k vodji oddelka dr. Alojzu Ihanu. Ihan med drugim poudarja, da so številke v državi precej višje od tistih uradnih. Z njim pa več tudi o posebnostih novega koronavirusa, simptomatiki in tem, zakaj tako hudo napade starejše.
Dr. Andrej Bauer: Ob podobnem trendu rasti in brez upoštevanja strogih ukrepov bi lahko čez tri tedne imeli čez 80 tisoč okuženih.
Strokovnjaki opozarjajo, naj se starostniki ne izpostavljajo nevarnosti in naj jih ne ogrožajo tudi drugi, četudi jim želijo pomagati.
Neveljaven email naslov