Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
921 epizod
Likovne razstave, literarni dogodki, nagrade in priznanja, festivali, kulturna politika … vse to so teme tedenskega pregleda najpomembnejšega dogajanja na področju kulture.
V Kulturni panorami tokrat predstavljamo prejemnika Trubarjevih priznanj za leto 2019, izpostavljamo tri razstave in knjižni sejem v Pulju ter opozarjamo na začetek javne razprave o novih pravopisnih pravilih, ki napoveduje novi pravopis. Pred vsem tem pa se posvečamo prostorski stiski, v kateri se je znašel Zgodovinski arhiv v Ljubljani.
V prvem prispevku povzemamo temeljne vtise in dejstva iztekajočega se Slovenskega knjižnega sejma v ljubljanskem Cankarjevem domu. Govori tudi Marko Kravos, tokratni dobitnik Schwentnerjeve nagrade. Kustos za prazgodovino v Narodnem muzeju Slovenije v Ljubljani dr. Peter Turk predstavlja pravkar odprti prazgodovinski, sklepni del stalne razstave Zgodbe s stičišča svetov. Ob novi razstavi na ptujskem gradu "Osrčje Petovione – Ptuj v rimski dobi", ob 1950. obletnici prve omembe imena v antičnih virih (Tacit, 69 AD) opozarjamo na mednarodni arheološki pomen najstarejše tukajšnje urbane naselbine. Kipar Jiři Bezlaj na pregledni razstavi Kamen v Mestni galeriji Ljubljana ponuja vpogled v pol stoletja starih lastnih stvaritev. Spomnili pa bomo tudi na v začetku tedna podeljena avstrijska državna priznanja za umetnost Maji Haderlap in prosvetnemu društvu Rož iz Šentjakoba v Rožu. Piko na i postavlja pogovor z dirigentko newyorške metropolitanke slovenskih korenin iz Združenih držav Amerike Karen Kamenšek.
Napovedujemo 35. Slovenski knjižni sejem, ki bo naslednji teden potekal v Ljubljani; predstavljamo monografijo Dolenjskega muzeja Novo mesto o Kapiteljski njivi; govorimo o študiji o vlaganjih v avdiovizualni sektor in njihovih gospodarskih učinkih, ki so jo predstavili v Ljubljani; nekaj minut namenjamo CoFestivalu – mednarodnemu festivalu sodobnega plesa v Ljubljani; oznanjamo, kdo bo naslednje predstavljal Slovenijo na arhitekturnem bienalu v Benetkah; za konec pa predstavljamo nagrajence Društva oblikovalcev Slovenije in prejemnike nagrad in priznanj Mirka Šubica, ki jih podeljuje Društvo restavratorjev Slovenije. Foto: iz dokumentarnega filma Cunningham; http://cofestival.si/2019/cunningham-2019/ O CoFestivalu Program 2019 Vstopnice Prizorišča Podporniki Galerija Kolofon Zgodovina CoF 2012 CoF 2013 CoF 2014 CoF 2015 CoF 2016 CoF 2017 CoF 2018 Slovenščina English Alla Kovgan: CUNNINGHAM (2019) dokumentarni film
V tokratni Kulturni panorami se bomo najprej posvetili zanimivemu znanstvenemu posvetu o spolu, ki je prejšnji teden potekal na Akademiji znanosti in umetnosti. Ogledali smo si novo razstavo v Mestnem muzeju z naslovom “Knjiga. Znanje. Razum”, predstavljamo pa tudi 26. bienale oblikovanja in 20. jubilejni Pixxelpoint – festival sodobnih umetniških praks. Še en jubilej praznuje Art kino mreža Slovenije in sicer desetletnico delovanja. Za konec bomo skočili še v Celje, kjer je tamkajšnji arheološki paviljon dobil prestižno evropsko nagrado. Oddajo bomo sklenili na Jesenicah, kjer se odvija festival ljubiteljskih gledališč Čufarjevi dnevi. Vabljeni k poslušanju!
V oddaji vas bomo seznanili s poudarki dveh simpozijev, eden je potekal ob 90. obletnici rojstva Daneta Zajca, drugi ob 1600. obletnici smrti sv. Hieronima, ki je s svojim prevodom Svetega pisma iz izvirnih jezikov v latinščino, imenovanem Vulgata, neizbrisno zaznamoval evropsko duhovno zgodovino in kulturo. V nadaljevanju se bomo sprehodili po zgodovinskih razstavah: v Kranju je na ogled postavitev Po sili vojak o prisilnih mobilizirancih, v Kobariškem muzeju pa so prenovili stalno postavitev in odprli občasno razstavo o avstro-ogrski vojski v Zgornjem Posočju. Prelistali bomo tudi monografijo o kiparski družini Straub in pogledali, kateri projekti bodo zaznamovali hrvaško Reko, ko bo Evropska prestolnica kulture. Vabljene in vabljeni k poslušanju!
Kulturna panorama je v znamenju tehle prispevkov: v Mariboru končuje 54. Borštnikovo srečanje. Podeljene bodo nagrade in Borštnikov prstan, ki ga dobi dramska igralka Marinka Štern. Sicer bo oddaj polna lavreatov: Jenkovo nagrado je dobila Kaja Teržan, podeljeni sta bili Sovretovi nagradi za književno prevajanje in sicer Bredi Biščak in Tatjani Jamnik, Ježkov nagrajenec je Marko Brecelj, znane so tudi nagrade Brumen za odlično slovensko oblikovanje. Pogledali bomo v Pilonovo galerijo v Ajdovščini, na koncu pa povzeli dogajanje v Slovenskem mladinskem gledališču. Urednica oddaje: Tadeja Krečič.
Tokrat začenjamo tedenski pregled z vtisi našega poročevalca z največjega knjižnega sejma na svetu v Frankfurtu, kjer letos kot fenomen najbolj izstopa zvočna knjiga – to pa lahko le poslušamo, in je ne beremo. Z že 54. Borštnikovega srečanja gledališčnikov se oglašajo kolegi iz Maribora. Slišali boste, kaj vse je v svoji knjižnici (z 2300 naslovi v približno 5000 zvezkih) premogel, pred dvema stoletjema preminuli razsvetljeni Ljubljančan Žiga (Sigismondo) Zois, mecen slovenskih razsvetljencev – razstava v NUK v glavnem mestu je odprta že nekaj dni. Obiskali smo mednarodni festival medijske kulture »Speculum Artium« v Trbovljah in dve razstavi: o neuresničenih projektih arhitekta Jožeta Plečnika za Ljubljano v tamkajšni mestni hiši, ter razstavo z izborom fotografij fotoreporterja Naceta Bizilja v Muzeju novejše zgodovine Slovenije. Zaključujemo z vtisi s simpozija ob letošnji 500-letnici smrti Leonarda da Vincija v dvorcu Lanthieri v Vipavi, sedežu organizatorja, Univerze v Novi Gorici. Foto: Nejc Bernik/ZRC SAZU
Nobelovca Olga Tokarczuk in Peter Handke Nagrada Mira Nedi Rusjan Bric Borštnikov prstan Marinki Štern Nagrada Urška Nini Medved\t Trienale U3\t Mednarodni festival računalniške umetnosti Narodna galerija – Odlično mesto Ljubljansko Dnevi arhitektov v MAO
V oddaji vas bomo seznanili s poudarki dveh simpozijev, eden je potekal ob 90. obletnici rojstva Daneta Zajca, drugi ob 1600. obletnici smrti sv. Hieronima, ki je s svojim prevodom Svetega pisma iz izvirnih jezikov v latinščino, imenovanem Vulgata, neizbrisno zaznamoval evropsko duhovno zgodovino in kulturo. V nadaljevanju se bomo sprehodili po zgodovinskih razstavah: v Kranju je na ogled postavitev Po sili vojak o prisilnih mobilizirancih, v Kobariškem muzeju pa so prenovili stalno postavitev in odprli občasno razstavo o avstro-ogrski vojski v Zgornjem Posočju. Prelistali bomo tudi monografijo o kiparski družini Straub in pogledali, kateri projekti bodo zaznamovali hrvaško Reko, ko bo Evropska prestolnica kulture.
V oddaji se bomo pogovarjali z Marcelom Štefančičem mlajšim, prejemnikom Rožančeve nagrade za najboljšo esejistično zbirko, in predstavili letošnje Dneve evropske kulturne dediščine ter 25. festival Mesto žensk. Govorili bomo s prejemnikoma likovnih kritiških peres, dr. Petrom Krečičem in Sarivalom Sosičem, ter se podali na Dunaj, kjer poteka umetniški sejem viennacontemporary. Ob koncu oddaje bomo pred mikrofon povabili Niko Arhar, selektorico festivala uprizoritvenih umetnosti za otroke in mlade Zlata paličica.
100 let SNG Maribor, Večernica Andreju E. Skubicu , Razstava Mi vsi živeti ščemo, Prekmurje 1919, Razstava Zorana Smiljaniča na Gradu, Razstava Po prekopu je obstajal samo še naš svet – v Mestni galeriji Lj, Christo v galeriji Lendava
Teme tokratne Kulturne panorame: – 34. mednarodni literarni festival in nagrada Vilenica – deseti Bienale lutkovnih ustvarjalcev Slovenije v Mariboru – nacionalni mesec skupnega branja – jubilejna 40. sezona Cankarjevega doma v Ljubljani in simpozij o kritiki, ki so ga tam priredili pred dnevi – simpozij o Almi Sodnik – razstava ustvarjanja ilustratorke Jelke Reichman v Velenju
V naši redni tedenski oddaji, ki povzema aktualno kulturno dogajanje bomo najprej strnili vtise z letošnjih 99. Salzburških poletnih iger. Obiskali bomo festival umetnosti in tehnologije Ars Electronica v Linzu ter festival sodobne glasbe Kogojevi dnevi. Kmalu se bo začel tudi 34. literarni festival Vilenica, prestolnico pa bosta dodobra pretresla tudi družbeno angažirana festivala Indigo in Spider. Oddajo bomo sklenili z razstavo. V Narodni galeriji je na ogled razstava z naslovom Umetnost za nove dni – Zbirka Dravske banovine. Vabljeni k poslušanju!
Ta teden so podelili kar tri literarne nagrade - Veronikino za poezijo, nagrado za najboljšo zbirko kratke proze v Novem mestu, naš program Ars pa je izbral avtorico najboljše zgodbe hišnega natečaja. Nagrade Arsovega natečaja za najboljšo kratko zgodbo smo podelili na odprtju festivala Noči v Stari Ljubljani, na katerem je že sedmič zapored sodeloval tudi Tretji program Radia Slovenija. Seznanili vas bomo s poudarki projekta Ars na Nočeh v Stari Ljubljani, ki je tudi letos na ulico prinesel poglobljen razmislek, glasbo in literaturo. Obiskali smo tudi poletno šolo Moderne galerije, ki sta jo zasnovala priznani ruski filozof in kurator sodobne umetnosti Boris Groys in direktorica Zdenka Badovinac, in si ogledali tretji mednarodni bienale akvarela Castra v Ajdovščini. Foto: Pixabay
Tokrat obeležujemo zaključek Dnevov poezije in vina na Ptuju, od koder je eden od treh častnih gostov, Ilija Trojanow, sredi tedna v svet poslal intelektualni pamflet ogorčenja nad vestjo sodobne Evrope. Oddaja napoveduje tudi vsebino pesniškega »festivala Izrekanja« v Celju, razkriva vsebino »1. mednarodnega bienala likovne vizije Etike(te) - strah« v Novem mestu, in spomni na začetek mednarodnega festivala sodobnega progresivnega gledališča Mladi leviv LJ, ki se v soboto začenja s predstavo Urše Vidic Zid. Govorimo tudi o letošnji »potujoči obliki« festivala »Plavajoči grad« na prizoriščih od Notranjske do Istre, in o delovnem obisku direktorja Frankfurtskega knjižnega sejma te dni pri nas. Na koncu pa vas povabimo na »Arsova večera v okviru Noči stare Ljubljane« prihodnji teden. foto: Borut Živulović/Bono za rtvslo.si
Od industrijske revolucije naprej se ljudje obkrožamo z najrazličnejšimi napravami, brez katerih ne znamo več živeti. Dokler se ne začnejo kvariti, kar se običajno zgodi takoj po izteku garancije. V poletnem ciklu z naslovom Digitalna sodobnost smo danes predvajali zadnjo od petih oddaj iz našega arhiva, ki še vedno aktualno nagovarjajo pereče probleme. Naprav pogosto ne moremo več sami popraviti, v iskanju ugodnega servisa pa hitro obupamo in se raje odločimo za nov nakup. To obremenjuje okolje in naše denarnice, zato Evropska komisija pripravlja nova pravila v okviru direktive Ecodesign, ki bo vključevala tudi »pravico do popravila«. Ta bo zahtevala od nekaterih proizvajalcev, da izdelujejo naprave z daljšo življenjsko dobo in jih je lažje popraviti. Pravica do popravila naj bi vključevala televizorje, sijalke in belo tehniko, ne pa tudi pametnih telefonov in računalnikov. Oddajo je pripravila Urška Henigman.
Govorne tehnologije niso novost, je pa njihov razvoj potekal počasi. Verjetno se še spomnite, da so imeli starejši mobilni telefoni funkcijo glasovnega klicanja, ki pa ni in ni hotela pravilno delovati. Danes govorne tehnologije že prepoznavajo govor, znajo pa tudi brskati po spletu, nastaviti budilko, rezervirati mizo v restavraciji, prižgati luči v stanovanju. V poletnem ciklu z naslovom Digitalna sodobnost ob ponedeljkih ob 11.05 do 19. avgusta predvajamo pet oddaj iz našega arhiva, ki še vedno aktualno nagovarjajo pereče probleme. Siri, Bixby, Cortana, Assistant, Alexa, Echo imajo različne sposobnosti in se razlikujejo glede na svoj prostor delovanja. Ob pravi poplavi govornih asistentov se postavlja vprašanje, zakaj zdaj in zakaj zdaj vsi naenkrat? Kako je z njihovo kompatibilnostjo? Zakaj še ne razumejo Slovensko? Kako je z zasebnostjo in prisluškovanjem? Kako bo ta tehnologija spremenila naše vsakdanje življenje? Oddajo je pripravila Urška Henigman.
Da je svetovni splet pripraven medij za izkrivljanje, podtikanje, širjenje dezinformacij in laži, smo pravzaprav vedeli že dolgo. A zdi se, da smo skoraj tako dolgo tudi verjeli, da uporabnice in uporabniki spleta vendarle znamo precej natančno ločevati zrnje od plev, resnico od laži. Ali da to znamo storiti vsaj, kadar gre za resnično pomembne, daljnosežne odločitve. V poletnem ciklu z naslovom Digitalna sodobnost bomo ob ponedeljkih ob 11.05 do 19. avgusta predvajali pet oddaj iz našega arhiva, ki še vedno aktualno nagovarjajo pereče probleme. Med zadnjimi ameriškimi predsedniškimi volitvami smo denimo nenadoma opazili, da resnico čedalje težje ločimo od laži; da smo spretno in sočno spisani izmišljiji, konfabulaciji, fabrikaciji oziroma laži, ki posnema formo novinarskega poročila, pripravljeni z veseljem verjeti, če se le prilega občutkom in predstavam, ki jih že tako ali tako imamo o svetu. Široke množice so se teh lažnih novic skratka oklenile, kot da so suho zlato. Zakaj? Zakaj je laž nenadoma videti mikavnejša od preverljivih dejstev? Kdo ima od tega korist? In kako so k razmahu lažnih novic in nastopu tako imenovane postdejstvene dobe prispevali tradicionalni mediji? – Ta vprašanja pretresamo v tokratni oddaji cikla Digitalna sodobnost. Gostje pred mikrofonom so bili komunikologinja dr. Sandra Bašič Hrvatin, inženir računalništva dr. Jure Leskovec in strokovnjak za sodobne medije Domen Savič. Oddajo je pripravil Goran Dekleva. foto: Pixabay/rawpixel
Neveljaven email naslov