Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V oddaji še o svetlobni gverili, festivalu Spider, razstavi Svobodno sonce, mednarodnem dnevu arhivov in drugem kulturnem dogajanju
Oddajo začenjamo s kulturnim protestom, nadaljujemo s svetlobno gverilo, obiskali bomo tudi festival Spider in razstavo Svobodno Sonce. Na evropskem razpisu za Projekte sodelovanja v kulturi Ustvarjalna Evropa je bilo letos uspešnih 18 slovenskih javnih zavodov in nevladnih organizacij, tudi Radio Slovenija. Govorimo tudi o mednarodnem dnevu arhivov in njihovem pomenu, 70. obletnici Schumanove deklaracije in novih vpisih v register nesnovne kulturne dediščine.
921 epizod
Likovne razstave, literarni dogodki, nagrade in priznanja, festivali, kulturna politika … vse to so teme tedenskega pregleda najpomembnejšega dogajanja na področju kulture.
V oddaji še o svetlobni gverili, festivalu Spider, razstavi Svobodno sonce, mednarodnem dnevu arhivov in drugem kulturnem dogajanju
Oddajo začenjamo s kulturnim protestom, nadaljujemo s svetlobno gverilo, obiskali bomo tudi festival Spider in razstavo Svobodno Sonce. Na evropskem razpisu za Projekte sodelovanja v kulturi Ustvarjalna Evropa je bilo letos uspešnih 18 slovenskih javnih zavodov in nevladnih organizacij, tudi Radio Slovenija. Govorimo tudi o mednarodnem dnevu arhivov in njihovem pomenu, 70. obletnici Schumanove deklaracije in novih vpisih v register nesnovne kulturne dediščine.
Umetna inteligenca je danes že vseprisotna tehnologija. V zadnjih samo petih letih je doživela nesluten razmah. Usmerja naše gibanje po spletu, izbira najboljše kandidate za delovna mesta, trguje na borzi, ugotavlja, kdo je najverjetneje zločinec. V poletnem ciklu z naslovom Digitalna sodobnost bomo ob ponedeljkih ob 11.05 do 19. avgusta predvajali pet oddaj iz našega arhiva, ki še vedno aktualno nagovarjajo pereče probleme. Zdi se, kot da umetni inteligenci prepuščamo odločitve, ki so bile nekdaj v domeni človeka. Nič presenetljivo zato ni, da umetna inteligenca danes v ljudeh vzbuja zelo močna čustva in odzive. Pogosta so apokaliptična svarila, da drvimo v družbo totalnega nadzora, v kateri bodo svobodne odločitve posameznika stvar preteklosti. Vsekakor se že danes kaže, da lahko uporaba umetne inteligence povečuje družbene neenakosti in da se moramo, če ne želimo povsem izpustiti nadzora iz rok, njene rabe lotiti s precejšnjo mero znanja. V ciklu Digitalna sodobnost danes lahko prisluhnete oddaji iz arhiva o razsežnostih umetne inteligence, v kateri nastopajo Marko Grobelnik, Luka Omladič, Matija Žgur in Pika Šarf. Pripravila jo je Nina Slaček. foto: Pixabay/geralt
V poletnem ciklu z naslovom Digitalna sodobnost bomo ob ponedeljkih ob 11.05 do 19. avgusta predvajali pet oddaj iz našega arhiva, ki še vedno aktualno nagovarjajo pereče probleme. Danes začenjamo z najmanj očitnim, a najvplivnejšim globalnim igralcem. V resnici za zdaj težko merimo in izmerimo vpliv spletnega trgovca Amazon na slovenski knjižni trg. Dejstvo je, da so mlajše generacije navajene na brezplačne izvode digitalnih dobrin, ki jih uživajo mimo uveljavljenih medijev in sistemov. Vpliv Amazona na področju fizičnih knjig v tujem jeziku v Sloveniji čutimo že nekaj časa. V središču Ljubljane je kar nekaj let delovala priljubljena knjigarna s tujimi knjigami Behemot, ki je januarja 2014 dokončno zaprla svoja vrata. V oddaji iz arhiva so povezave med spreminjanjem bralnih navad Slovenk in Slovencev ter vplivom Amazona iskali digitalni strateg Vuk Ćosić, publicist in novinar Lenart J. Kučić, direktor razvoja v Mladinski knjigi Miha Kovač, direktor založbe Umco Samo Rugelj in lastnik nekdanjega Behemota Dejan Ivandić. foto: Pixabay/tablethelpline
Tudi etika kot sicer tradicionalna filozofska disciplina stopa v korak s časom. Sodobna etika se loteva zahtevnih problemov genskega spreminjanja organizmov, veganstva, splava, družbenih neenakosti, evtanazije, odnosa do okolja in preostalih vprašanj, povezanih s pravičnostjo in dobrobitjo. Različni tečaji, seminarji, kodeksi etike, komisije, spletne strani in druge publikacije, posvečene moralnim vsebinam, so postali stalnica, zato v Kulturni panorami predstavljamo nekatere poudarke s filozofskega posveta o mestu etike v družbi.Slovensko filozofsko društvo je v sodelovanju s Slovensko matico junija v Ljubljani organiziralo srečanje filozofov, ki se poglobljeno ukvarjajo z etiko. Med drugimi se je dr. Igor Pribac spraševal, če je zdravniška etika od zdravnikov, ali je potem poslovna etika od poslovnežev? Skupni imenovalec razmislekov pa se je osredotočil na vprašanji, kaj lahko filozofi ponudijo družbi in ali je morda napočil trenutek, da etiko zaščitijo kot filozofsko disciplino? V oddaji lahko slišite razmišljanja filozofov: Friderik Klampfer: Realen domet filozofske etike – nekaj grenkosladkih spoznanj Vojko Strahovnik: Etika in šola Luka Omladič: Novi razvoji etike robotike in umetne inteligence Igor Pribac: Če je zdravniška etika od zdravnikov, je poslovna etika od poslovnežev? foto: Pixabay/Myriams-Fotos
O etiki v slovenski družbi poslušamo na vsakem koraku. Javnomnenjski voditelji, vplivneži na družabnih omrežjih, pomembni predstavniki institucij in predvsem politiki dajejo vtis, da poznajo moralne resnice kot svoj žep. Etika je tradicionalna filozofska disciplina in sveti gral filozofskih naporov, zato v Kulturni panorami predstavljamo nekatere poudarke s filozofskega posveta o mestu etike v družbi.Slovensko filozofsko društvo je v sodelovanju s Slovensko matico junija v Ljubljani organiziralo srečanje filozofov, ki se poglobljeno ukvarjajo z etiko. Spraševali so se, kaj lahko filozofi ponudijo družbi in pa, ali je morda napočil trenutek, da etiko zaščitijo kot filozofsko disciplino? V oddaji lahko slišite razmišljanja filozofov in filozofinje: Borut Ošlaj: Mnoštvo moral in odsotnost etike Jernej Pisk: Vpliv športa na položaj etike v sodobni družbi Janez Juhant: Nujnost in težave dialoga o etiki Smiljana Gartner: Strokovnjaki in izvedenci za etiko foto: Pixabay/staboslaw
Vsakoletno razkritje repertoarjev prihajajoče gledališke sezone ponuja zanimiv poligon za razmislek o kontekstih, ki vplivajo na umetniško vodenje posameznega gledališča in ga sooblikujejo. Pri tem programi sočasno odsevajo tudi utrip našega družbenega, političnega, duhovnega vsakdana. V današnji oddaji se bomo pogovarjali z umetniškimi vodji Mestnega gledališča Ptuj, Slovenskega ljudskega gledališča Celje, Prešernovega gledališča Kranj, Slovenskega mladinskega gledališča, Mini teatra in Gledališča Koper. Vabljeni k poslušanju! foto: Pixabay
Prva julijska Kulturna panorama bo drugačna kot sicer, v njej se bodo predstavili repertoarji slovenskih gledališč in mariborske opere v prihodnji sezoni. Kaj bomo gledali in poslušali v ljubljanski in mariborski Drami, ter v mariborski operi, kaj nas čaka na odrih novogoriškega in tržaškega gledališča ter v Mestnem gledališču ljubljanskem bomo slišali v oddaji, ki jo je uredila Tadeja Krečič.
V konferenčni dvorani v Vatikanskih muzejih so odprli razstavo o Plečniku, s čimer je Plečnik postal prvi slovenski umetnik, z razstavo predstavljen v Vatikanskih muzejih. V Kulturni panorami ob tem lahko prisluhnete še pogovoru z Rožano Koštial in pogovoru z Bronjo Žakelj, pozornost pa smo namenili tudi 70-letnici posavskega muzeja, dvema festivaloma – festivalu Ljubljana in festivalu Sanje v Medani – ter razstavi A New Vision of Debris – Novo videnje ostalin. Na fotografiji: priprava keliha za pot v Vatikan. Foto: Plečnikova hiša
V tokratni Kulturni panorami se bomo najprej posvetili jubilejnemu 60. Jazz festivalu Ljubljana, ki je z nastopi nekaterih vrhunskih jazzovskih glasbenikov dodobra razgrel prestolnico. Nadaljevali bomo s še enim tradicionalnim poletnim festivalom, v Mariboru se je začel festival Lent! Odpravili se bomo tudi v razstavne prostore. Svoja najnovejša dela je v Ljubljani postavil na ogled slovenski slikar in grafik Andrej Jemec. Novo razstavo z naslovom Nezaslišani svet, ki ga imam v glavi so odprli tudi v Koroški galeriji likovnih umetnosti, ljubitelji fotografije pa lahko v poletnem času obiščete prijetno hladno Jakopičevo galerijo ter si ogledate dela madžarsko-francoskega fotografa Luciena Herveja. Poročamo tudi o 80-letnici Loškega muzeja ter vas vabimo na gorski literarni nokturno z naslovom Rime z gora.
V 55 krajih na 130 prizoriščih (muzeji in galerije) od predvečera do polnoči poteka že 17. Poletna muzejska noč, naš uvodni prispevek na temo prihaja iz Maribora. Posebej izpostavljamo te dni odprto razstavo antične grške tehnologije v ljubljanskem Cankarjevem domu, saj Evropa menda izhaja tudi iz antike! Predstavljamo tudi dobitnico letošnje Stritarjeve nagrade, prejemnike Župančičevih nagrad mestne občine Ljubljana, in letošnje nagrajence Levstikovih nagrad, ki jih ob 70-letnici nagrade podeljuje založba Mladinska knjiga. Bili smo na simpoziju z naslovom »Zemlja brez ljudi« v ljubljanski Kapelici, opozarjamo pa tudi na pereče stanje nevladnikov, zbranih okoli društva Asociacija. Sredi tedna so javno opozorili na neuresničene obljube o vladnem financiranju.
Teme današnje oddaje so: -\t33. Mednarodni grafični bienale, ki se začenja v Ljubljani, -\tmednarodni literarni festival Vilenica, ki so ga napovedali te dni, -\tletošnji Lirikonfest in njegovi nagrajenci, -\tpesniški festival Pranger, -\tPraški kvadrienale scenskega oblikovanja in prostora, -\tobnova slovenskih gradov, o kateri so govorili na posvetu na Ptuju -\tin program letošnjega Borštnikovega srečanja.
V današnji oddaji boste najprej slišali o načrtih novega predsednika Društva slovenskih pisateljev Dušana Merca. Napovedali bomo festival Mesto knjige, ki se začenja v Novi Gorici. Opozorili bomo na eno od razstav fotografij Wilhelma Heiligerja, ki je na ogled v Pilonovi galeriji v Ajdovščini. Spomnili bomo na stoletnico prve uprizoritve Cankarjevih Hlapcev, ki so jo v Slovenskem gledališkem inštitutu zaznamovali z izidom zbornika. Nekaj minut bomo namenili letošnji prejemnici Lavrinove diplome Darji Betocchi, ki so jo pri Društvu slovenskih književnih prevajalcev nagradili za pomemben prispevek na področju posredovanja slovenske književnosti v druge jezikovne kulture. Omenili bomo še gostujočo razstavo Posavskega muzeja Brežice v Muzeju Krško. Razstavo z naslovom Franjo in Iva Stiplovšek: razvoj muzealstva v Posavju so pripravili ob 120 - letnici rojstva Franja Stiplovška in kot uvod v obeležitev 70-letnice Posavskega muzeja Brežice. Zadnjih nekaj minut pa bomo namenili tudi 15. bralnemu festivalu Knjižnica pod krošnjami. foto:Wilhelm Heiliger: Meditacija in fotografija izrez https://venopilon.com/sl/wilhelm-heiliger-meditacija-fotografija-0 Izrez https://venopilon.com/sl/wilhelm-heiliger-meditacija-fotografija-0
Tokrat se bomo posvetili razstavi Ikone: zakladi ruskih muzejev v Mestnem muzeju Ljubljana, se sprehodili po razstavi 100 let poklicnega baleta v Cankarjevem domu, nato pa prešli na podelitev Valvasorjevih odličij – stanovskih priznanj za posebne dosežke v muzejstvu – ter stanovske nagrade za otroško in mladinsko književnost desetnica. Slišali bomo tudi pogovor z ravnateljem ljubljanske Drame Igorjem Samoborjem o 6. Drama Festivalu, ki se nocoj začenja s predstavo Michelangelo. Poročali bomo s seje nacionalnega sveta za kulturo, na kateri so predstavniki različnih kulturnih institucij v sredo predstavili dosežke na področju mednarodnega uveljavljenja slovenske umetnosti in kulture. Ob koncu pa se bomo dotaknili tudi koroške revije Odsevanja, ki letos praznuje svojo 40-letnico. Na fotografiji je detajl ikone z naslovom Korsunska Mati božja, prva tretjina 17. stoletja, Muzej umetnosti v Jaroslavlju foto: Andrej Peunik/MGML
Razstava slovenskega impresionizma, Majski salon, nagrajenec OHO, Svetlobna gverila, Retrospektiva Edija Šelhausa, retrospektiva Zore Plešnar, Primorski poletni festival
Prve vtise z bienala v Benetkah bo z nami delila naša sodelavka Aleksandra Saška Gruden, ki si je razstavo že ogledala. Spregovorila bo tudi o projektu slovenskega predstavnika Marka Peljhana. Nadaljevali bomo s predstavitvijo projekta Likovni svet Alenke Gerlovič, ki vključuje sedem razstav priznane slikarke ob stoletnici njenega rojstva. Novo medinstitucionalno razstavo z naslovom Afrika treh muzejev so pripravili trije slovenski muzeji, ki hranijo predmete z različnih koncev afriškega kontinenta. V Mestnem muzeju Ljubljana je na ogled razstava z naslovom Častni meščani mesta Ljubljana. Govor bo tudi o nagradah. Prejšnji teden so podelili konservatorske nagrade in priznanja. Ob koncu oddaje bomo napovedali še Festival neodvisnih uprizoritvenih umetnosti Prestopi.
Te dni obeležujemo 500. obletnico smrti Leonarda da Vincija, renesančnega umetnika, izumitelja, arhitekta, inženirja in predhodnika sodobne znanosti. Zato se mu posvečamo tudi v Kulturni panorami, v kateri bomo spregovorili še o razstavah Prostor v prostoru, Scenografija na slovenskem do leta 1991, Was ist Kunst Bosna in Hercegovina - Heroji 1941-1945, skupine Irwin ter o gostovanju Narodnega muzeja Slovenije z razstavo Zakladi slovenske ustvarjalnosti v kitajskem Xianu. Predstavili bomo tudi Belo knjigo o prevajanju, ki so jo skupaj spisala in predstavila slovenska društva in združenja prevajalcev ter Slovenski gledališki letopis, ki je izšel pred dnevi. Pred koncem oddaje pa namenjamo še besedo ali dve o Festivalu Ljubljana v prihajajočem poletju. Vabimo vas k poslušanju! Kozarec Kocen, Ljubljana, Ljubljanske steklarne, pihano steklo, 1. pol. 16. stol. (foto: Tanja Lažetić, © Narodni muzej Slovenije)
Ob razstavi Prenavljamo!!!, ki je na ogled v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje, smo razmišljali o dilemah, ki se pojavljajo pri prenovi historične arhitekture, ustavili pa smo se tudi ob Mogočnih varuhih preteklosti – gradovih na Slovenskem in govorili o spominu, vpisanem vanje. Predstavili smo razstavo Magičnost prostora, ki z deli Avgusta Černigoja, Srečka Kosovela in Lojzeta Spacala odstira tri različne poglede na življenje in en Kras in se ob razstavi Na robu: vizualna umetnost v Kraljevini Jugoslaviji vprašali Kaj lahko o družbenih problemih pove umetnost? Poročali smo tudi z okrogle mize o arhitekturi mesta Koper, s simpozija, posvečenega Zmagu Šmitku, in s tribune Društva slovenskih pisateljev o založništvu in knjigotrštvu pri nas. Na fotografiji: LEVO: Krsto Hegedušić, Pepek spi, iz Podravskih motivov Krsta Hegedušića (s predgovorom Miroslava Krleže), 1933, zasebna last, Ljubljana; DESNO: Roman Petrović, Otroci ulice, 1933, olje na vezani plošči, Narodna galerija Bosne in Hercegovine, Sarajevo. Vir fotografije: http://www.mg-lj.si/si/razstave/2438/razstava-na-robu-1929-1941/
Pregled izstopajočih kulturnih dogodkov teh dni začenjam z letošnjimi dobitniki Plečnikovih odličij, osrednjih strokovnih arhitekturnih priznanjih pri nas, nadaljujemo pa pri projektu, s katerim nas bo na 58. beneškem bienalu zastopal Marko Peljhan. V oddaji spregovorimo o posledicah hudega požara na katedrali Notre-Dame in o strategijah tovrstnih rekonstrukcij – tudi v Sloveniji, nato pa se spet ozremo v kulturno dogajanje pri nas. Obiskali smo pogovor na temo Kaj je z baletno domačijo Pie in Pina Mlakarja, seznanili pa vas bomo tudi z dvema razstavama: z razstavo, posvečeno dediščini Gustava Tönniesa in njegovih sinov, ter z gostujočo razstavo o šamanizmu ljudstev Sibirije. In ker so pred nami so dnevi, posvečeni knjigi, v sklepnem delu oddaje nekaj še o dogajanju, ki jih bo spremljalo.
Ob 150-letnici rojstva Riharda Jakopiča bomo razmišljali o njegovem pomenu za moderno slovensko umetnost in se pogovarjali z likovnim umetnikom Milanom Eričem, ki je minuli teden prejel Jakopičevo nagrado za življenjsko delo. Z razstavo fotografa Damjana Kocjančiča v ljubljanski Galeriji Jakopič bomo sklenili sklop prispevkov ob obletnici osrednje osebnosti slovenskega slikarstva prve polovice 20. stoletja. V drugi polovici oddaje bomo govorili o še neobjavljeni zapuščini Srečka Kosovela, ki je izšla v dveh zvezkih pod naslovom Vsem naj bom neznan, povzeli bomo mariborsko okroglo mizo o umetnosti v javnem prostoru in dogajanje na festivalu Sindikat odklonskih entitet. Ob koncu Kulturne panorame se bomo podali v Peking, kjer v največjem muzeju na svetu gostuje Narodni muzej Slovenije.
Spremljali smo mednarodno srečanje pisateljev PEN na Bledu in mednarodno konferenco o "Pisateljicah prve polovice 20. stoletja" v organizaciji Foruma slovanskih kultur v Ljubljani. Imamo nekaj poudarkov z letošnjega že 11. kulturnega bazarja v ljubljanskem Cankarjevem domu in z mednarodnega Sejma otroških knjig v Bologni. Predstavljamo monografijo o "mestu neizpolnjenih pričakovanj, Mariboru na začetku 21.stoletja", udeležili pa smo se tudi petkovega simpozija ob otvoritvi razstave del že pokojnega radikalnega ruskega umetnika, ki je po vojni ustvarjal v ZDA, Borisa Luriea, člana umetniškega gibanja NO!art v Koroški galeriji likovnih umetnikov v Slovenj Gradcu. Za sklep pa razmišljamo ob razstavi fotografa Rogerja Ballena v Galeriji fotografija v glavnem mestu. Na sliki "Kovček" (Suitcase, 1963) avtor Boris Lurie (vir: https://theartstack.com/artist/boris-lurie/suitecase-1963)
Neveljaven email naslov