Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Navkljub pridobitvam mnogih področnih kultur slepoti kar ni videti konca
Začenjamo s skupinsko razstavo v ljubljanski Cukrarni z naslovom »Vračanje pogleda«, njihovo letošnjo osrednjo, nadaljujemo z najnovejšo pregledno razstavo v Narodni galeriji »Nove pridobitve od 2011-2021«, slišali pa boste tudi pogovor z Natašo Bučar, direktorico Slovenskega filmskega centra o letošnjih načrtih in pridobitvah Baze slovenskih filmov. V precep smo vzeli tudi simpozij o Nobelovcu Joseju Saramagu na začetku tedna v Ljubljani, napovedujemo Kavč festival in jubilejne 30. dneve komedije v Celju prihodnji teden. In naš odmev na odprto javno pismo zaposlenih Moderne galerije za razrešitev trenutnega direktorja Aleša Vaupotiča.
920 epizod
Likovne razstave, literarni dogodki, nagrade in priznanja, festivali, kulturna politika … vse to so teme tedenskega pregleda najpomembnejšega dogajanja na področju kulture.
Navkljub pridobitvam mnogih področnih kultur slepoti kar ni videti konca
Začenjamo s skupinsko razstavo v ljubljanski Cukrarni z naslovom »Vračanje pogleda«, njihovo letošnjo osrednjo, nadaljujemo z najnovejšo pregledno razstavo v Narodni galeriji »Nove pridobitve od 2011-2021«, slišali pa boste tudi pogovor z Natašo Bučar, direktorico Slovenskega filmskega centra o letošnjih načrtih in pridobitvah Baze slovenskih filmov. V precep smo vzeli tudi simpozij o Nobelovcu Joseju Saramagu na začetku tedna v Ljubljani, napovedujemo Kavč festival in jubilejne 30. dneve komedije v Celju prihodnji teden. In naš odmev na odprto javno pismo zaposlenih Moderne galerije za razrešitev trenutnega direktorja Aleša Vaupotiča.
Tematski niz človek-narava nadaljujemo v Parku Škocjanske jame; te so ob pragozdu Krokar in gozdu Snežnik-Ždrocle edini slovenski naravni spomenik, vpisan na Unescov seznam svetovne dediščine. Začetek njihovega sistematičnega raziskovanja sega v davno leto 1884. Na okrogli mizi o parku sodelujejo: Borut Kokalj, vodja projektne skupine Parka Škocjanske jame, Borut Peric, vodja strokovne službe Parka Škocjanske jame, Stojan Ščuka, direktor Parka Škocjanske jame in Tomaž Zorman, vodja službe za naravovarstveni nadzor Parka Škocjanske jame.
Tematski niz človek-narava nadaljujemo v Parku Škocjanske jame; te so, ob pragozdu Krokar in gozdu Snežnik-Ždrocle, edini slovenski naravni spomenik, vpisan na UNESCOv seznam svetovne dediščine. Začetek njihovega sistematičnega raziskovanja sega v davno leto 1884. Na okrogli mizi o parku sodelujejo: Borut Kokalj, vodja projektne skupine Parka Škocjanske jame, Borut Peric, vodja strokovne službe Parka Škocjanske jame, Stojan Ščuka, direktor Parka Škocjanske jame in Tomaž Zorman, vodja službe za naravovarstveni nadzor Parka Škocjanske jame.
Tematski niz človek-narava nadaljujemo v Parku Škocjanske jame; te so, ob pragozdu Krokar in gozdu Snežnik-Ždrocle, edini slovenski naravni spomenik, vpisan na UNESCOv seznam svetovne dediščine. Začetek njihovega sistematičnega raziskovanja sega v davno leto 1884. Na okrogli mizi o parku sodelujejo: Borut Kokalj, vodja projektne skupine Parka Škocjanske jame, Borut Peric, vodja strokovne službe Parka Škocjanske jame, Stojan Ščuka, direktor Parka Škocjanske jame in Tomaž Zorman, vodja službe za naravovarstveni nadzor Parka Škocjanske jame.
Tematski niz človek-narava nadaljujemo v Krajinskem parku Sečoveljske soline. Področje z več kot 700-letno zgodovino solinarjenja ima danes unikatno strukturo vodenja, saj z njim od leta 2003 na podlagi podeljene koncesije za upravljanje parka upravlja družba SOLINE Pridelava soli, d. o. o., ki je hčerinska družba družbe Telekoma. Snemanje pogovora je potekalo v medijskem centru parka Sečoveljske soline, kot sogovorniki so nastopili: Klavdij Godnič, direktor družbe Soline Pridelava soli d. o. o., Etbin Tavčar, univ. dipl. inž. krajinske arhitekture, Javni zavod Republike Slovenije za varstvo kulturne dediščine, območna enota Piran, mag. Robert Turk, biolog z Zavoda RS za varstvo narave, območna enota Piran, Ervin Vivoda, Ministrstvo za okolje in prostor, Direktorat za vode in investicije, vodja sektorja za zmanjševanje posledic naravnih nesreč.
»Kaj se skriva za človekovim prizadevanjem za ohranitev biotske raznovrstnosti, habitatov, ogroženih vrst? Ga poraja skrb za naravo ali prej skrb zase? Ali pa morda še bolj kot skrb njegov strah – pred minljivostjo, spremembami, strah pred smrtjo?« Elektroakustična opera IDEN prinaša zgodbo Kuronske sipine v Litvi, začasnega geografskega pojava v okviru Unescove svetovne kulturne in naravne dediščine. Zgodbo konfliktnih interesov, vpisanih v kuriranje nacionalnih parkov, pa tudi zgodbo o prastarem soočanju človeka z neizogibnim spreminjanjem, prehajanjem, minevanjem in odpira vprašanja, ki se nanašajo na vsako človeško upravljanje z naravo, na vsako zaščiteno naravno območje. Opera je pretežno stkana iz človeškega glasu – dokumentarnih izjav, poetičnih zapisov in muzikalnega gradiva, ki je reinterpretacija zvočnih posnetkov s sipine. Interpretinje Katja Konvalinka, Barbara Krajnc Avdić, Nika Rozman, Nataša Živković, zbor: Tesa Drev, Tadeja Krečič, Andrej Rot, Ana Johana Scholten, Maja Žvokelj, pripovedovalci: Lucija Grm, Matej Rus, Bernard Stramič, strokovna sodelavka: Špela Petrič, dramaturško svetovanje: Pia Brezavšček, zvočna mojstra: Matjaž Miklič in Urban Gruden,libreto in režija: Tina Kozin in Saška Rakef, glasba: Bojana Šaljić Podešva. Delo je nastalo v koprodukciji 3. programa Radia Slovenija – programa Ars, društva Celinka in ŠKUC gledališča. Projekt sta podprla Mestna občina Ljubljana – oddelek za kulturo in Ministrstvo za kulturo RS.
Na to vprašanje bomo sodobniki primorani odgovoriti, če se bomo kdaj znašli v položaju medvojne partizanske zdravnice dr. Franje Bojc Bidovec (na fotografiji skupaj s kolegico dr. Pavlo Jerina Lah). Tokrat začenjamo tedenski pregled z že 68-im »Ljubljana Festivalom«, ki so ga v sredo uvedli s koncertom na Kongresnem trgu v glavnem mestu. Poteka prvi del že 23. mednarodnega festivala uličnega gledališča Ana Desetnica, opozarjamo pa tudi na razstavo plakatov skupine Laibach na ljubljanskem gradu z naslovom "Svoboda vodi ljudstvo" in na kampanjo izvajalcev umetnostnih praks z naslovom »Mi smo odprti za kulturo«. Predstavljamo hvalevredno gesto enajstih ljubljanskih galerij in muzejev, ki z nakupom ene vstopnice omogočajo ogled vseh razstav, nudijo pa tudi družinski popust. Dediščino solidarnosti partizanske bolnice Franja so iz evropskih sredstev okrepili z denarno donacijo – mi smo se pogovarjali z avtorico zgodbe o Franji, muzejsko svetnico Milojko Magajne. Naš rimski dopisnik predstavlja poletni projekt rimske operne hiše v največjem antičnem in tudi sedanjem spektakelskem prizorišču na svetu - stadionu Cirkus Maximus v središču Rima, areni nekdanjih konjskih dirk. foto: studio Josip Pogačnik, Ljubljana 1945 - iz zbirke Partizanska bolnica Franja (Fototeka Cerkljanskega muzeja)
V tedenskem pregledu predstavljamo prejemnika (in utemeljitve) dveh literarnih nagrad, novoustanovljene Cankarjeve, Sebastijana Preglja, in prejemnico Delovega, že 30. „kresnika“ Veroniko Simoniti. Na začetku tedna so podelili tudi Plečnikovo nagrado in medalje, najvišje strokovno priznanje za sodobno arhitekturo. Za projekt "islamski versko-kulturni center", ki je zapolnil degradirano območje glavnega so nagrado prejeli Matija Bevk, Vasa J.Perović in Christopher Ris. Sredi tedna smo bili na simpoziju SAZU o „Slovenski spravi“ v glavnem mestu, in na slovesni otvoritvi razstave „Dogodek je tu, dogodek imate v mestu“ v gradu Khislstein (Kranj), pripravljene v okviru prestavljenega 50. tedna slovenske drame. Naš dopisnik iz Italije pa se je o krajah umetnin pogovarjal s komandantom italijanske policijske enote za varstvo kulturne dediščine, generalom Robertom Riccardijem. foto: Islamski versko-kulturni center LJ vir: https://www.gp-sistemi.com/sl/arhivi/project/ivkclj
V oddaji gostimo državno sekretarko na ministrstvu za kulturo Ignacijo Fridl Jarc, nadaljujemo pa s Poletno muzejsko nočjo, Vilenico in Lirikonfestom. Drugi del oddaje bomo posvetili tudi Jakopičevemu nagrajencu, Jakopičevi razstavi, Plečnikovim tržnicam in razstavi Uršule Berlot v Novi Gorici.
Oddajo začenjamo s kulturnim protestom, nadaljujemo s svetlobno gverilo, obiskali bomo tudi festival Spider in razstavo Svobodno Sonce. Na evropskem razpisu za Projekte sodelovanja v kulturi Ustvarjalna Evropa je bilo letos uspešnih 18 slovenskih javnih zavodov in nevladnih organizacij, tudi Radio Slovenija. Govorimo tudi o mednarodnem dnevu arhivov in njihovem pomenu, 70. obletnici Schumanove deklaracije in novih vpisih v register nesnovne kulturne dediščine.
V tokratni oddaji bomo zaznamovali 70-letnico Dolenjskega muzeja v Novem mestu, poročali, da je Kozinovo nagrado prejel Bor Turel, desetnico pa Jana Bauer, govorili o pomenu in potencialu kulturnega in kreativnega sektorja ter njegovem položaju v času pandemije; napovedali program Ljubljana Festivala in opozorili na razstavo Nine Čelhar v Bežigrajski galeriji 1 v Ljubljani. Kulturno panoramo pripravljamo v Uredništvu Tretjega programa. Z glasbo jo opremlja Tina Ogrin, za mešalno mizo je danes Robert Markoč, pred mikrofonom pa Staša Grahek.
V tokratnem tedenskem pregledu smo preverili, kakšne so možnosti, da bi 240 milijonov Pečečnikov projekt prenove Plečnikovega stadiona uskladili s trenutno odklonilnim stališčem ministrstva za kulturo do tega projekta. Lotili smo se tudi za mnoge kulturne ustanove problematične omejitve števila obiska obiskovalcev na predstavo (v trgovskih centrih kot npr. v ljubljanskem BTC-ju se tre na tisoče ljudi, v MB pa te dni oblasti niso dovolile "sejma na zraku" - prodaje knjig na stojnicah), protestne akcije kulturnikov pred resornim ministrstvom, izpostavljamo pa potekajoče že 25-te slovenske dneve knjige in vnovično prodajo knjig na stojnicah. Ovrednotili pa smo tudi dve razstavi, razstavo plakatov ob letošnji 50-letnici Gledališča GLEJ v glavnem mestu in spletno razstavo „Virusni avtoportreti“ v režiji Moderne galerije. foto Protest pred Min. za kulturo v Ljubljani ta teden foto Bobo-MMC RTVSLO
Redna tedenska oddaja prinaša prispevke o dogajanju v odboru za kulturo Državnega zbora, ki se je posvečal usodi Plečnikovega stadiona, pa položaju kulturnikov, ki jih je predlog 3. protikoronskega ukrepa spregledal. Podeljene so nagrade Tantadruj. Na gradu Khislstein je na ogled razstava kot predtakt prireditev 50. Tedna slovenske drame. Pogledali bomo v Muzej za arhitekturo in oblikovanje ter v Mednarodni grafični likovni center ter opozorili, da lahko prisluhnete zvočni knjigi, romanu Belo se pere na devetdeset Bronje Žakelj.
Ob razglasitvi letošnje Nagrade skupine OHO v tem tednu smo se pogovarjali s prejemnico, vizualno umetnico Niko Ham. Ob stoletnici organizirane likovne dejavnosti v severo-vzhodnem delu države je Društvo likovnih umetnikov Maribor pripravilo vrsto strokovnih gradiv, v Umetnostni galeriji Maribor pa je že par dni na ogled izbor likovnih del iz arhiva Koroške galerije likovnih umetnosti v Slovenj Gradcu. Zora Stančič nam je povedala, kako se je razveselila vrst pred vhodom na njeno razstavo z motivom lepe Vide v portoroškem razstavišču Monfort. Začel pa se je tudi teden ljubiteljske kulture in mi povzemamo njihovo dejavnost. Pripravili smo tudi pogovor z novim vršilcem dolžnosti direktorja Slovenske filharmonije v Ljubljani, Matejem Šarcem.
Na dan, ko praznujemo tričetrt stoletja evropskega dneva zmage nad fašizmom in konca druge svetovne vojne v pregledni tedenski oddaji povzemamo pestro dogajanje na področju kulturne politike. Od skupnega pisma 40-ih krovnih organizacij za kulturo resornemu ministru do nujne seje palamentarnega odbora za kulturo, na kateri so pozvali poslance, da ustavijo finančne reze področja z izgovorom v obliki ukrepov proti posledicam "korona krize". Povzemamo tudi stanje, ko so se ta teden odprle knjižnice in knjigarne, galerije in muzeji, in ne le pri nas, temveč tudi v sosednji Avstriji in Italiji. Posebno pozornost pa smo namenili največjemu letošnjemu kulturnemu projektu v sosednji Hrvaški, evropski prestolnici kulture na Reki, ki se je zaradi posledic epidemije znašel v hudih škripcih.
Mozaična oddaja, sestavljena iz prispevkov o izbranih aktualnih dogodkih s področja kulture tekočega tedna in napovedjo dogodkov prihodnjega.
Mozaična oddaja, sestavljena iz prispevkov o izbranih aktualnih dogodkih s področja kulture tekočega tedna in napovedjo dogodkov prihodnjega.
Na začetku predstavljamo izplen naše raziskave o možnostih dejanskega izplačila temeljnega dohodka v predlaganih vladnih ukrepih za približno 3 tisoč samozaposlenih v kulturi. S prve roke boste slišali, kako bo z zagonom spletne platforme slovenski ICOMOS obeležil "mednarodni dan spomenikov in spomeniških območij". Na ZRC SAZU so pravkar zagnali „Vsakdanjik“, spletni dnevnik spominov na epidemijo, skupina fotografov pa na ljubljanski Trubarjevi cesti v projektu "fotogank" na zidove hiš projicira lastne stvaritve. Ljubljanska Drama je za ranljive skupine ponudila novo spletno ponudbo v okviru "Drama bere", vodja Javnega sklada RS za kulturne dejavnosti pa bo povzel prilagoditve dejavnosti v tem obdobju. Pred koncem pa še o novem ciklu literarnih oddaj na našem programu „Dekameron C19“. besedilo fotke: Pot do nadomestila za samozaposlene v kulturi bo za mnoge težka vir: Bobo (rtvslo.si)
S prejemnico letošnje nagrade Slavka Gruma Tjašo Mislej smo se pogovarjali o njenem nagrajenem dramskem besedilu „Naše skladišče“, govorimo tudi o tem, kako v obdobju izrednih razmer pa do sprejetja rebalansa proračuna za leto 2020, odločitve vlade vplivajo na delovanje Javne agencije za knjigo in Slovenskega filmskega centra. Predstavljamo pobudo SIGICa – „Slovenskega glasbeno-informacijskega centra“, ki je te dni sprožil akcijo za finančno pomoč samozaposlenim glasbenikom v kulturi, naš dopisnik iz Italije pa se je pozanimal, kako v obdobju, ko so tamkajšne kulturne ustanove zaprte, v tej zakladnici evropske kulture bogato ponudbo vsebin, od muzejske, galerijske pa do filmske, preusmerjajo na internetne strani. Darko Knez, vodja oddelka za zgodovino in uporabno umetnost v Narodnem muzeju Slovenije je orisal simboliko križa pri kristjanih in predvsem likovne upodobitve iz zbirke križev, ki jo hranijo v muzeju. fotka vir: pixabay
Na začetku tedenskega pregleda bo minister za kulturo Vasko Simoniti opisal ukrepe za pomoč samozaposlenim v kulturi, ki so se zaradi že siceršnjih prekarnih pogojev v tem obdobju znašli v še težjem položaju. Ob tem, ko je nevladna organizacija Europa Nostra Plečnikov stadion v glavnem mestu razglasila za enega od sedmih najbolj ogroženih primerov evropske dediščine, vam predstavljamo paleto odzivov, vkjučno z Jocom Pečečnikom. Pogovarjali smo se z nagrajencema Društva gledaliških kritikov in teatrologov Slovenije Ladom Kraljem in Štefanom Vevarjem, o uvrstitvi Prešernove “Zdravljice“, naše himne, med nosilce znaka “evropske dediščine” – podeljuje ga komisija EU – smo se pogovarjali z literarnim zgodovinarjem Marjanom Dovićem. O ponudbi gledaliških predstav po internetu pa z direktorjem SNG Drama Ljubljana Igorjem Samoborjem, pred koncem pa bomo podrobneje predstavili “Domači Ars“, cikel literarnih oddaj, ki že poteka na našem programu. " Europa Nostra" je Plečnikov stadion uvrstila med 7 najbolj ogroženih primerov evropske dediščine foto: Bobo (rtvslo)
Pisatelj, esejist in dramatik Drago Jančar je te dni prejel prestižno avstrijsko državno nagrado za evropsko književnost, podeljujejo jo za, v nemškem jeziku dostopno literaturo. Zaradi epidemije so začetek letošnjega jubilejnega, že 50-ega “tedna slovenske drame” prestavili na junij, mi pa smo pripravili pogovor s članom žirije Matejem Bogatajem. Slišali boste pogovor z prejemnikoma letošnje Glazerjeve nagrade za življensko delo, lutkarjema, Bredo in Tinetom Varlom, (podelitev so prestavili), seznanili pa vas bomo tudi z dostopnostjo knjižnega bogastva NUK na daljavo, temu pa dodali še informacije o digitalno dostopni književnosti skozi platformo Biblos. Spomnili vas bomo na sklop radijskih literarnih večerov “Oh literatura – O, literatura!“, s katerimi na programu Ars že tretje leto spremljamo srednješolsko domače branje. V oddaji bo o bralnih seznamih knjig, ki nam bodo pomagale ohraniti notranje ravnovesje in pozitivnost, spregovorila vodja Javne agencije za knjigo RS Renata Zamida. Za sklep pa tudi o novem italijanskem državnem Dantedì, “dnevu, posvečenem pesniku Danteju Alighieriju”, začetniku knjižne italijanščine, 25. marcu. Na ta dan l.1300 naj bi, kot si je enotno precej raziskovalcev, pesnik podal uvodni stih v prvem delu pesnitve, Peklu: “Nel mezzo del cammin …” fotografija Stvaritev kulture - svetilnik - kljubuje razbesnjenim silam narave vir: https://emorje.com/wp-content/uploads/2018/08/Svetovni-dan-svetilnikov-prikazna.jpg
Neveljaven email naslov