Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Brežicah zadovoljni s turističnim obiskom to poletje, nastavitve so skoraj povsem razprodane do sredine septembra, pripoveduje dopisnica Suzana Vahtarič, ki je tokrat odmerila lokalni čas.
Z dopisnico iz Posavja o poletni turistični beri v Brežicah
Brežice so visoko v vrhu iskanih destinacij to poletje, predvsem zaradi termalnih kopališč, so pa letos zelo polne tudi zasebne namestitve. Tudi v samem mestu je precej turistov, seveda večina domačih, od tujih pa predvsem Nizozemcev in Italijanov. Občina Brežice se je odločila za dodatno pomoč turizmu, torej poleg državne pomoči, ker je turizem v občini Brežice izjemno pomembna dejavnost, vsak deseti občan živi od turizma oz gostinstva. Katja Čanžar z Zavoda za podjetništvo in turizem Brežice:
»Tako da smo poleg ukrepov, ki se večinoma navezujejo na promocijske aktivnosti na državni ravni sprejeli t.i. trojček paketa, ki vsebuje vsako sredo vodeni bosonogi pohod na sveti Vid, vsak četrtek brezplačni vodeni ogled starega mestnega jedra in viteške dvorane, in pa razdelili smo sobodajalcem 10.000 brezplačnih kart za voden ogled gradu Brežice.«
Namestitvene kapacitete so skoraj razprodane, tako kot po državi, do sredine septembra.
»Z odzivom smo zadovoljni, prav tako so zadovoljni lastniki namestitvenih kapacitet, ker lahko ponudijo turistom nekaj več, neko dodano vrednost, pa tudi sicer imamo tudi dežurni turistični telefon, na katerega res, posebej za vikende , turisti intenzivno kličejo in sprašujejo kaj vse si lahko v naši občini ogledajo, tako da je tudi praksa pokazala, da res sodobni turist zahteva več, da je na počitnicah tudi raziskovalec.«
To poletje v Brežicah ni številnih tradicionalnih prireditev in festivalov, ki so dvigali utrip predvsem poletnih večerov, mestno jedro zato, kot večina starih mestnih jeder, bolj životari. Dodatnih ukrepov občine za krepitev turizma so veseli v Posavskem muzeju Brežice, ki domuje v tamkajšnjem gradu v samem mestu. Direktorica muzeja Alenka Černelič Krošelj:
»Občina Brežice je vsem, ki so nastanjeni v naši občini, omogočila tudi brezplačni obisk muzeja in seveda nam bo iz tega naslova namenila nekaj sredstev, kar smo zelo veseli, da še nekoliko bolj vzpodbudimo ljudi, da nas obiščejo. Obisk zdaj kaže zelo dobro, primerljivo, ker se je turizem nekako na novo spet vzpostavil, drugače pa približno 60 % manj kot pretekla leta, prihajajo domači, nekaj je tudi tujcev, večina so domači ampak ker imamo v bližini termalna zdravilišča oz kopališča, gre v bistvu tudi za nekaj tujih gostov.«
Namigov za obisk samega mestnega jedra Brežic je veliko; grad z baročno viteško dvorano s čudovitimi freskami, najstarejša ulica Gasa, zgrajena na delu obzidja z vodovodnim stolpom iz leta 1914, ki je simbol Brežic, mestne hiše, stare grajske kašče…
231 epizod
Nastavimo na lokalni čas in dopisnike po Sloveniji vprašamo koliko je ura v njihovem kraju.
V Brežicah zadovoljni s turističnim obiskom to poletje, nastavitve so skoraj povsem razprodane do sredine septembra, pripoveduje dopisnica Suzana Vahtarič, ki je tokrat odmerila lokalni čas.
Z dopisnico iz Posavja o poletni turistični beri v Brežicah
Brežice so visoko v vrhu iskanih destinacij to poletje, predvsem zaradi termalnih kopališč, so pa letos zelo polne tudi zasebne namestitve. Tudi v samem mestu je precej turistov, seveda večina domačih, od tujih pa predvsem Nizozemcev in Italijanov. Občina Brežice se je odločila za dodatno pomoč turizmu, torej poleg državne pomoči, ker je turizem v občini Brežice izjemno pomembna dejavnost, vsak deseti občan živi od turizma oz gostinstva. Katja Čanžar z Zavoda za podjetništvo in turizem Brežice:
»Tako da smo poleg ukrepov, ki se večinoma navezujejo na promocijske aktivnosti na državni ravni sprejeli t.i. trojček paketa, ki vsebuje vsako sredo vodeni bosonogi pohod na sveti Vid, vsak četrtek brezplačni vodeni ogled starega mestnega jedra in viteške dvorane, in pa razdelili smo sobodajalcem 10.000 brezplačnih kart za voden ogled gradu Brežice.«
Namestitvene kapacitete so skoraj razprodane, tako kot po državi, do sredine septembra.
»Z odzivom smo zadovoljni, prav tako so zadovoljni lastniki namestitvenih kapacitet, ker lahko ponudijo turistom nekaj več, neko dodano vrednost, pa tudi sicer imamo tudi dežurni turistični telefon, na katerega res, posebej za vikende , turisti intenzivno kličejo in sprašujejo kaj vse si lahko v naši občini ogledajo, tako da je tudi praksa pokazala, da res sodobni turist zahteva več, da je na počitnicah tudi raziskovalec.«
To poletje v Brežicah ni številnih tradicionalnih prireditev in festivalov, ki so dvigali utrip predvsem poletnih večerov, mestno jedro zato, kot večina starih mestnih jeder, bolj životari. Dodatnih ukrepov občine za krepitev turizma so veseli v Posavskem muzeju Brežice, ki domuje v tamkajšnjem gradu v samem mestu. Direktorica muzeja Alenka Černelič Krošelj:
»Občina Brežice je vsem, ki so nastanjeni v naši občini, omogočila tudi brezplačni obisk muzeja in seveda nam bo iz tega naslova namenila nekaj sredstev, kar smo zelo veseli, da še nekoliko bolj vzpodbudimo ljudi, da nas obiščejo. Obisk zdaj kaže zelo dobro, primerljivo, ker se je turizem nekako na novo spet vzpostavil, drugače pa približno 60 % manj kot pretekla leta, prihajajo domači, nekaj je tudi tujcev, večina so domači ampak ker imamo v bližini termalna zdravilišča oz kopališča, gre v bistvu tudi za nekaj tujih gostov.«
Namigov za obisk samega mestnega jedra Brežic je veliko; grad z baročno viteško dvorano s čudovitimi freskami, najstarejša ulica Gasa, zgrajena na delu obzidja z vodovodnim stolpom iz leta 1914, ki je simbol Brežic, mestne hiše, stare grajske kašče…
Na Jesenicah so se v torek začeli Čufarjevi dnevi. To gorenjsko mesto te dni diha s kulturo ljubiteljskega gledališča in gledališčniki z vse Slovenije. Festival je v 36 letih postal revijska, delovna in tudi tekmovalna prireditev , kjer se zberejo najboljši ustvarjalci ljubiteljskega gledališča iz Slovenije in zamejstva. O tem v Lokalnem času naša dopisnica Romana Erjavec.
V tokratni epizodi Lokalnega časa smo se odpeljali proti krajem, ki se ponašajo z Unescovo svetovno dediščino – Škocjanskimi jamami in proti Divači, kjer je pred 116-imi leti na svet privekala slovita Ita Rina in kjer domuje Muzej slovenskih filmskih igralcev. Ampak tokrat smo s Sabrino Mulec obiskali tiste bolj skrite biserčke občin Divača in Hrpelje-Kozina. Potepali smo se po podzemlju – po Divaški jami, se spustili v rudnik črnega premoga v Vremski dolini, pokukali v najstarejšo srednjeveško mitnico v Senožečah n se za konec povzpeli še na gornjo Lintverjevo pot v Rodiku.
V tokratni epizodi Lokalni čas nam je Stane Kocutar postregel z jesenjo v vseh svojih barvah. Maribor te dni gosti 30. Balkansko računalniško olimpijado, pred vrati je najodmevnejše javno Martinovanje v Sloveniji, trta pa zdaj povezuje tudi Maribor in Rašico pri Velikih Laščah.
Divji petelin je žival, ki je navdihnila tri koroške ustvarjalce, da so v okviru projekta Pohorka, o njem posneli animirani film. Film je nastal s klasično tehniko (za dobre 4 minute so potrebovali 4000 sličic). Vse to pa z namenom izboljšanja stanja habitatov in živalskih vrst na območju Nature 2000 na Pohorju. Darja Pograjc se je pogovarjala z Metko Pirc, dopisnico za Koroško.
10. oktobra leta 1993 je Zdravka Abram z vinske steklenice odlepila prvo etiketo, arhivirala v mapo, zraven pripisala še zbrano družbo in jo položila v. t.i. vinsko spominsko knjigo oziroma suho vinoteko. Gre za izvirno zamisel, ki beleži obisk različnih krajev, potovanj pa tudi prelomnih življenjskih dogodkov. V 30-ih letih se je v suhi vinoteki nabralo okoli 1050 arhiviranih vinskih etiket, od teh jih je Zdravka Abram izbrala okoli 40 etiket in jih nedavno predstavila v knjigi Radožive prigode. Gostimo jo v Lokalnem času.
Program t. i. socialnega nogometa je zasnovalo amatersko nogometno društvo iz Rima, ki želi nogometna igrišča spremeniti v poligon za treninge življenja, prve tekme pa so pred dnevi odigrali tudi v Ajdovščini. Tamkajšnja srednja šola Vena Pilona namreč sodeluje v programu Erasmus plus, ki spodbuja družbeno vključevanje ob pomoči nogometa. Iz goriške regije pa tudi o drugih temah: v okviru Evropske prestolnice kulture 2025 se tam obeta prav poseben razstavni prostor v obliki tako imenovane taktilne galerije, v Lokovcu na Banjški planoti pa se lahko pohvalijo s skulpturami iz lokovškega kamna izpod rok umetnika Sebastjana Peršolje.
5. oktober je svetovni dan učiteljev, zato smo Lokalni čas obarvali s šolsko tematiko. Dragocenost našega šolskega sistema so zagotovo podružnične osnovne šole. Veliko teh je zaradi premalo otrok ugasnilo. Z lokalno dopisnico Nino Brus pa smo se pogovarjali o podružnični šoli Ledine nad Spodnjo idrijo, ki teh težav nima.
Tokrat pa v Celje, nekdanji dom celjskih knezov. Ta znamenita plemiška družina se je nekoč prevažala pretežno s konji ali pa s kočijami, ki so jih vlekli konji. Njihovi tlačani pa so se morali večinoma zanašati kar na svoje noge. A pustimo preteklost, omenjam jo zgolj zato, ker bo tudi danes beseda tekla o prevoznih sredstvih. Tudi v tem delu države se namreč trudijo, da bi čim več ljudi namesto z avtomobili potovalo s kolesi, avtobusi ali drugimi prevozni sredstvi, ki manj onesnažujejo zrak kot jekleni konjički. Kakšne so v knežjem mestu trenutne razmere na tem področju nam bo predstavil naš tamkajšnji dopisnik Matija Mastnak.
Evropski teden mobilnosti v Medvodah ni zgolj teden mobilnosti, saj v tej občini že vrsto let nenehno spodbujajo trajnostni razvoj in mobilnost, ki pa se v tem tednu še okrepi. V Medvodah nizajo dogodke, povezujejo generacije in širijo krog somišljenikov trajnostne mobilnosti. V tem tednu so štiri osnovne šole na tem območju pripravile tudi Pešbus, projekt, v katerega vključujejo otroke od prvega do šestega razreda osnovne šole. Občina, ki dogodke usklajuje, je poskrbela za nazorne obcestne table, ki označujejo potek pešpoti. Otroci tako ta teden s spremljevalci in z učitelji peš odhajajo k pouku. Ali peš bus vozi ali hodi, pa zdaj sprašujem našo gorenjsko dopisnico Aljano Jocif.
Pred vrati je eno najlepših opravil za Slovence - trgatev. Koliko časa še, se sprašujejo mnogi, saj se v Sloveniji trend krčenja vinogradniških površin nadaljuje. Tudi na Dolenjskem, kjer se je ustanovila civilna iniciativa za ohranitev vinogradov v vinskih goricah. Pristojnim v državi bodo predlagali dodatno obdavčitev lastnikov zidanic brez trt, ker s tem spreminjajo značilno krajino vinorodnih griče. To bo tudi tema današnjega Lokalnega časa z dopisnikom in vinogradnikom Jožetom Žuro.
Marko Škrlj nas tokrat pelje od Kostela do Ribnice. Kostelski grad bo izboljšal dostopnost za gibalno ovirane, v Ribnici pa je še vse pod vtisom 46. Ribniškega sejma. Koliko pa je zanimanja za izdelovanje suhe robe? To bomo preverili v Rokodelskem centru, kjer se bo prav kmalu začela nova sezona tečajev. V ribniški knjižnici Miklova hiša pa v jesen ne gredo tako živahno. Julija so bili zaradi počenega hidranta prostori poplavljeni, škode je veliko, to pa po besedah direktorice pomeni tudi okrnjeno obratovanje. Več o tem pa v sveži epizodi Lokalnega časa!
Murska Sobota je te dni že 18-tič prizorišče sodobnega plesa, saj se je v sredo začel mednarodni festival sodobnega plesa Front@. V štirih dneh se bo na treh prizoriščih v Murski Soboti zvrstilo 14. festivalskih dogodkov, na katerih se bodo predstavili plesalci iz 13. držav. Tja nas je odpeljala Lidija Koper.
Tokratne minute za Lokalni čas bomo preživeli v ritmu ptujskega. V najstarejšem slovenskem mestu, ki ga pisni viri omenjajo že v antiki. Ptuj oziroma rimsko Petoviono prvič pisno omenja rimski zgodovinar Tacit pred 1954-imi leti oziroma leta 69. Našo ptujsko dopisnico Gabrijelo Milošič, ki nam bo o zgodovini Rimljanov na Ptuju povedala nekaj več, pa bomo prosili še, da nas pelje na Dneve poezije in vina ter med iskrive lűkarice.
Ribištvo v Izoli ima bogato preteklost. O njej priča zbirka v hiši morja – Izolana: od prave ribiške barke, ladijskih modelov, prikaza razvoja ribje predelovalne industrije, naučite se lahko ribiških vozlov ali pa s pomočjo sodobne tehnologije zaplujete kot pravi ribiči. Hišo morja bomo obiskali v lokalnem času, saj je pred vrati največja tradicionalna prireditev v Izoli – ribiški praznik. Ob tem pa bomo pogledali še kakšen je turistični utrip v mestu. V Lokalni čas na Prvem se nam tokrat oglaša Tjaša Lotrič.
Naša dopisnica za Koroško, Metka Pirc, je tokrat odmerila svoj čas poročanja o katastrofalnih poplavah, ki so prizadele regijo.
Lokalni čas nam je tokrat odmerila Sabrina Mulec, odpravili smo se po zelo zanimivih poteh, po Planinskem polju, Scilkini učni poti, pa do Unške koliševke in po Postojni.
Šiška, Bežigrad, Kodeljevo, Prule, Vodmat, Štepanjsko naselje, Koseze, Stegne ... Kar nekaj zanimivih imen nosijo predeli Ljubljane in pogosto ne poznamo njihovega pomena, razen nekaterih, ki so zelo povedni. V Lokalnem času z akademikom dr. Markom Snojem z Inštitututa za slovenski jezik Frana Ramovša razdelamo nekatera poimenovanja in zgodbe.
Tokrat smo se v Lokalnem času ustavili v najmanjši zasavski občini, v Hrastniku, kjer si občina močno prizadeva ohraniti dediščino rudarstva, ki je več kot 200 let krojilo življenj kraja, in jo ponuditi obiskovalcem. Se pa v Hrastniku lahko pohvalijo tudi z edinstvenim na novo nastajajočim muzejem uporništva pri nas, pa tudi festivalom delavskega filma Kamerat, ki je eden redkih tovrstnih festivalov v Evropi, pa z 70.let starimi marionetami, nekatere med njimi še danes na odru razveseljujejo občinstvo. In nenazadnje obisk Hrastnika ponuja tudi številne pohodniške, kolesarske in plezalne možnosti – pred kratkim so uredili tudi novo ferato. In če se želite podati v podzemlje, vas v Hrastniku popeljejo tudi tja. Pripravlja dopisnica Karmen Štrancar Rajevec.
Turistična sezona še ni na vrhuncu, pa se na Gorenjskem že tre turisov in seveda je prometna ureditev in zastoji ter preobremenjenost tudi tema letošnjega poletja. A obeta se kar nekaj sprememb, ki naj bi, pravi dopisnica Romana Erjavec, začele veljati v prihodnji sezoni.
V Posavje, natančneje v bližino Brežic, nas je v četrtkovem jutru odpeljala dopisnica Suzana Vahtarič. V Lokalnem času smo izvedeli, kako v Artičah na Banovi domačiji, ki je etnološki muzej na prostem, zaganjajo revitalizacijski projekt.
Neveljaven email naslov