Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Odgovor na vprašanje, kako izpeljati ločitev, da bo čim manj boleča za otroka, ni enostaven. "Vsaka družina ima svojo zgodovino in razloge, zakaj je razpadla," pojasnjuje specialistka klinične psihologije Bojana Moškrič. "Ob ločitvi morata starša dati otroku jasno sporočilo, da se razhajata dve odrasli in zreli osebi. Obenem mora otrok dobiti zagotovilo, da se vloga očeta in mame ne spreminja," pa je prepričana Darja Kuzmanič Korva, sekretarka Skupnosti centrov za socialno delo in družinska mediatorka. V oddaji Med štirimi stenami boste tudi slišali, kako otrok doživlja ločitev staršev, na kakšen način se otroci in mladostniki lahko odzovejo na stisko ter zakaj je najbolj pomemben pogovor, tudi v obliki družinske mediacije. Pripravila Jana Bajželj.
Darja Kuzmanič Korva, sekretarka Skupnosti centrov za socialno delo foto: Jana Bajželj
Odgovor na vprašanje, kako izpeljati ločitev, da bo čim manj boleča za otroka, ni enostaven. »Vsaka družina ima svojo zgodovino in razloge, zakaj je razpadla,« pojasnjuje specialistka klinične psihologije Bojana Moškrič. » Ob ločitvi morata starša dati otroku jasno sporočilo, da se razhajata dve odrasli in zreli osebi. Obenem mora otrok dobiti zagotovilo, da se vloga očeta in mame ne spreminja,« pa je prepričana Darja Kuzmanič Korva, sekretarka Skupnosti centrov za socialno delo in družinska mediatorka. V oddaji Med štirimi stenami boste tudi slišali, kako otrok doživlja ločitev staršev, na kakšen način se otroci in mladostniki lahko odzovejo na stisko ter zakaj je najbolj pomemben pogovor, tudi v obliki družinske mediacije.
864 epizod
Čeprav ste ob naslovu oddaje pomislili na nasilje med štirimi stenami, pa z vsebinami presegamo ta okvir. Težav in načinov njihovega reševanja je toliko kot ljudi. Svoje zgodbe in izkušnje pripovedujejo invalidi, odvisniki, starši otrok s posebnimi potrebami, in tisti, ki so se morali soočiti z boleznijo kot je na primer rak, multipla skleroza, ALS in duševna motnja. V oddaji se pogovarjamo tudi o težavah v partnerski zvezi, pri vzgoji otrok in komunikaciji med ljudmi.
Odgovor na vprašanje, kako izpeljati ločitev, da bo čim manj boleča za otroka, ni enostaven. "Vsaka družina ima svojo zgodovino in razloge, zakaj je razpadla," pojasnjuje specialistka klinične psihologije Bojana Moškrič. "Ob ločitvi morata starša dati otroku jasno sporočilo, da se razhajata dve odrasli in zreli osebi. Obenem mora otrok dobiti zagotovilo, da se vloga očeta in mame ne spreminja," pa je prepričana Darja Kuzmanič Korva, sekretarka Skupnosti centrov za socialno delo in družinska mediatorka. V oddaji Med štirimi stenami boste tudi slišali, kako otrok doživlja ločitev staršev, na kakšen način se otroci in mladostniki lahko odzovejo na stisko ter zakaj je najbolj pomemben pogovor, tudi v obliki družinske mediacije. Pripravila Jana Bajželj.
Darja Kuzmanič Korva, sekretarka Skupnosti centrov za socialno delo foto: Jana Bajželj
Odgovor na vprašanje, kako izpeljati ločitev, da bo čim manj boleča za otroka, ni enostaven. »Vsaka družina ima svojo zgodovino in razloge, zakaj je razpadla,« pojasnjuje specialistka klinične psihologije Bojana Moškrič. » Ob ločitvi morata starša dati otroku jasno sporočilo, da se razhajata dve odrasli in zreli osebi. Obenem mora otrok dobiti zagotovilo, da se vloga očeta in mame ne spreminja,« pa je prepričana Darja Kuzmanič Korva, sekretarka Skupnosti centrov za socialno delo in družinska mediatorka. V oddaji Med štirimi stenami boste tudi slišali, kako otrok doživlja ločitev staršev, na kakšen način se otroci in mladostniki lahko odzovejo na stisko ter zakaj je najbolj pomemben pogovor, tudi v obliki družinske mediacije.
Podatki Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije kažejo, da v Sloveniji živi le nekaj več kot 700 Slovencev, ki nimajo urejenega obveznega zdravstvenega zavarovanja. Da so razmere na terenu veliko bolj kritične, dnevno ugotavljajo v slovenskih pro bono ambulantah, ki tem osebam nudijo brezplačno pomoč. Delujejo v Mariboru, Kopru, Novi Gorici, Velenju in Kočevju, najdlje pa v Ljubljani. Ljubljanska pro bono ambulanta je bila mišljena kot začasna rešitev, saj so upali, da bo država kmalu uspela rešiti problematiko nezavarovanih oseb. A kot so ugotovili ob 15-letnici delovanja, ki so jo obeležili januarja, se v tem času ni spremenilo dobesedno nič. Na delovanje brezplačne ambulante in žalostne zgodbe, ki pripeljejo ljudi vanjo, vas bomo opozorili v ponedeljkovi oddaji Med štirimi stenami po 10. uri na Prvem.
Irena Mastén je profesorica športne vzgoje in plesna pedagoginja, ki je čez noč pustila službo v šoli in stopila na samostojno pot terapevtke. Je tui-na terapevtka tradicionalne kitajske medicine, refleksoterapevtka, hipnoterapevtka, raziskovalka uravnotežene prehrane in super živil, ukvarja pa se tudi z meditacijo vipássana. O svoji osebni zgodbi, ki jo je pripeljala na to pot, pripoveduje v oddaji Med štirimi stenami, ki jo boste lahko vnovič poslušali v ponedeljek med deseto in enajsto na Prvem programu.
Čeprav ste ob naslovu oddaje pomislili na nasilje med štirimi stenami, pa z vsebinami presegamo ta okvir. Težav in načinov njihovega reševanja je toliko kot ljudi. Svoje zgodbe in izkušnje pripovedujejo invalidi, odvisniki, starši otrok s posebnimi potrebami, in tisti, ki so se morali soočiti z boleznijo kot je na primer rak, multipla skleroza, ALS in duševna motnja. V oddaji se pogovarjamo tudi o težavah v partnerski zvezi, pri vzgoji otrok in komunikaciji med ljudmi.
Čeprav ste ob naslovu oddaje pomislili na nasilje med štirimi stenami, pa z vsebinami presegamo ta okvir. Težav in načinov njihovega reševanja je toliko kot ljudi. Svoje zgodbe in izkušnje pripovedujejo invalidi, odvisniki, starši otrok s posebnimi potrebami, in tisti, ki so se morali soočiti z boleznijo kot je na primer rak, multipla skleroza, ALS in duševna motnja. V oddaji se pogovarjamo tudi o težavah v partnerski zvezi, pri vzgoji otrok in komunikaciji med ljudmi.
»Če želiš življenje resnično živeti, ga moraš začeti najprej ljubiti,« pravi Urban Urbanc, avtor, svetovalec za medsebojne odnose ter zdrav način življenja. Zgodbe, ki so se zapisale skozi njegovo življenje, so ga privedle do poti, po kateri hodi sedaj in katere del deli tudi z nami. Kaj je najpomembnejše v našem življenju? Kako naj se imamo radi in zakaj je to pomembno? Urban Urbanc bo gost tokratne oddaje Med štirimi stenami.
O svojem osebnem življenju ne pripoveduje pogosto, čeprav mu to ni težko. Njegova poklicna pot je prepletena z osebno izkušnjo. Je specialni pedagog in socialni podjetnik, ki zadnja leta vodi zavod za socialno podjetništvo na podeželju Grunt. Je sorojenec in oče osebe s posebnimi potrebami, bolj natančno osebe z motnjo v duševnem razvoju. Peter Svetina, ki bo o zgodbah svojega življenja, nekaj let je živel tudi na avstrijskem Koroškem, pripovedoval v ponedeljkovi oddaji Med štirimi stenami med deseto in enajsto na Prvem.
Čeprav ste ob naslovu oddaje pomislili na nasilje med štirimi stenami, pa z vsebinami presegamo ta okvir. Težav in načinov njihovega reševanja je toliko kot ljudi. Svoje zgodbe in izkušnje pripovedujejo invalidi, odvisniki, starši otrok s posebnimi potrebami, in tisti, ki so se morali soočiti z boleznijo kot je na primer rak, multipla skleroza, ALS in duševna motnja. V oddaji se pogovarjamo tudi o težavah v partnerski zvezi, pri vzgoji otrok in komunikaciji med ljudmi.
Neodgovorno ravnanje za volanom je vzrok za prometne nesreče z zelo hudimi posledicami. Po podatkih Agencije za varnost prometa se je lani zgodilo 1870 prometnih nesreč, ki jih je povzročil alkoholiziran udeleženec. Zaradi alkoholiziranih povzročiteljev prometnih nesreč je umrlo 41 ljudi, 175 se jih je hudo telesno poškodovalo, 834 pa je bilo lažje telesno poškodovanih. Največ alkoholiziranih povzročiteljev je v starostni skupini med 18. in 24. letom ter med 24. in 34. letom. S kakšnimi stiskami se srečujejo hudo poškodovani, kako poteka rehabilitacija in kako najti smisel v življenju, če se ti življenje po prometni nesreči za vedno spremeni? V oddaji Med štirimi stenami bomo slišali zgodbo člana gibanja "Še vedno vozim, vendar ne hodim" Aleša Kramolca, ki se je v prometni nesreči hudo telesno poškodoval, z nami pa bo tudi direktor Zavoda Vozim David Razboršek, ki je za delo na področju prometne varnosti in psihosocialne rehabilitacije poškodovancev v prometnih nesrečah za leto 2016 dobil državno priznanje na področju prostovoljstva. Oddajo pripravlja Petra Medved.
Po nekaterih ocenah naj bi imelo skoraj 40 % alkoholikov in več kot polovica odvisnikov od psihoaktivnih snovi vsaj eno resno duševno motnjo. Ko se takšni ljudje podajo v različne komune ali druge programe odvajanja, se tam po navadi posvetijo le njihovi odvisnosti, druge težave pa zanemarijo. Prav zaradi tega je Zavod Pelikan – Karitas ustanovil Terapevtsko skupnost za zasvojene s pridruženimi težavami v duševnem zdravju, ki jo krajše imenujejo Dvojna diagnoza.
Irena Masten, profesorica športne vzgoje in plesna pedagoginja, se je čez noč odločila: pustila je službo v šoli in stopila na samostojno pot terapevtke, ki raziskuje telo in um ter poučuje njuno povezavo s fizičnim in mentalnim pristopom v obliki meditacije vipassana. Zakaj je po njenem mnenju telo tempelj, ki ga je potrebno častiti? Zakaj je sama dolgo časa živela v bolečinah in rane krpala le s posameznimi obliži, namesto da bi spremenila utečeno pot? Ali bolečine niso bile dovolj močan sprožilec za preobrat? O svoji življenjski poti bo pripovedovala v ponedeljkovi oddaji Med štirimi stenami po deseti uri na Prvem.
»Če želiš življenje resnično živeti, ga moraš začeti najprej ljubiti,« pravi Urban Urbanc, avtor, svetovalec za medsebojne odnose ter zdrav način življenja. Zgodbe, ki so se zapisale skozi njegovo življenje, so ga privedle do poti, po kateri hodi sedaj in katere del deli tudi z nami. Kaj je najpomembnejše v našem življenju? Kako naj se imamo radi in zakaj je to pomembno? Urban Urbanc bo gost tokratne oddaje Med 4 stenami.
Čeprav ste ob naslovu oddaje pomislili na nasilje med štirimi stenami, pa z vsebinami presegamo ta okvir. Težav in načinov njihovega reševanja je toliko kot ljudi. Svoje zgodbe in izkušnje pripovedujejo invalidi, odvisniki, starši otrok s posebnimi potrebami, in tisti, ki so se morali soočiti z boleznijo kot je na primer rak, multipla skleroza, ALS in duševna motnja. V oddaji se pogovarjamo tudi o težavah v partnerski zvezi, pri vzgoji otrok in komunikaciji med ljudmi.
Presaditev krvotvornih matičnih celic je mnogokrat edina možnost za preživetje obolelih z različnimi oblikami krvnih rakov in nekaterih drugih bolezni. V tokratni oddaji bomo govorili o darovanju krvotvornih matičnih celic in predstavili kampanjo »Daj se na seznam«. Slovensko združenje bolnikov z limfomom in levkemijo, L&L, in Zavod RS za transfuzijsko medicino namreč želita spodbuditi k vpisu v Slovenija Donor, v oddaji pa bomo slišali tudi osebno izkušnjo.
Avtizem je kompleksna nevrološka razvojna motnja, pri kateri gre za neobičajen razvoj možganov. Osebe z avtizmom imajo težave pri verbalnem sporazumevanju, težko predvidijo stvari, izluščijo bistvo in razumejo pomen povedanega med vrsticami. Zato oseba z avtizmom drugače razmišlja, razume in občuti svet okoli sebe. V Zvezi nevladnih organizacij za avtizem Slovenije opozarjajo, da še vedno nimamo sistemske ureditve obravnave otrok in odraslih z avtizmom. Starši so pri iskanju uspešnih terapevtskih pristopov prepuščeni sami sebi, zato čutijo nemoč, stisko, žalost in jezo, ker so njihovi otroci z avtizmom neustrezno obravnavani in imajo glede na različne kraje v državi neenake možnosti za strokovno obravnavo. S kakšnimi težavami se srečujejo starši otrok z avtizmom in pedagogi, zakaj bi morali imeti učenci z avtizmom v šolah spremljevalce, kako je z strokovnimi obravnavami in kakšno naj bi bilo izobraževanje otrok z avtizmom, o tem se bomo pogovarjali z gostjama predsednico Društva za pomoč otrokom z avtističnimi motnjami Školjke Maribor in mamo osemletnega otroka z avtizmom Inge Zorec ter predsednico Zveze nevladnih organizacij za avtizem Slovenije, profesorico defektologije Sabino Korošec Zavšek. Oddajo pripravlja Petra Medved.
Nataša Šram Grandlič ima dva predšolska otroka. Pred kratkim je ustanovila Društvo Svet staršev, v okviru katerega se bo zavzemala za bolj aktivno starševsko vlogo v vrtcih in šolah, obenem pa bo pomagala staršem pri reševanju njihovih problemov, ki jih imajo v vrtcu ali v šoli. Ali starši sploh vejo, kdo je njihov predstavnik, kaj je svet staršev ter kakšne pobude in pripombe lahko daje? Ali je svet staršev le nujno zlo in njegovo delovanje le mrtva črka na papirju ali pa ima pomembno poslanstvo pri oblikovanju spodbudnega vrtčevskega in šolskega okolja? Zakaj ni dobro, da starši na roditeljskih sestankih samo prikimavajo? Kako starše spodbuditi, da bodo s svojimi mnenji, pobudami in pohvalami prispevali k čim boljšemu vzdušju v vrtcu in šoli?
Kako osebam z motnjo v duševnem razvoju omogočiti kakovostno življenje v vseh življenjskih obdobjih ob upoštevanju njihovih individualnih potreb, bo tema tokratne oddaje Med štirimi stenami. Tudi ljudje z motnjo v duševnem razvoju imajo sposobnosti, ki jih je treba razvijati vse življenje. Pomoč potrebujejo že od zgodnjega otroštva, da lažje premagujejo razvojne zaostanke ter zmanjšujejo razlike, ki jih ločijo od vrstnikov. Potrebujejo ustrezne programe vzgoje in izobraževanja, da lahko poglabljajo in utrjujejo veščine, ki so se jih že naučili, da jih lahko uporabljajo in tako zadovoljuje svoje potrebe. In ne nazadnje, prilagojena mora biti tudi njihova oskrba v visoki starosti. Kakšne so njihove potrebe, s kakšnimi težavami se srečujejo starši ob rojstvu takega otroka in kakšno skrb nosijo skozi življenje ter kako to vpliva na sorojence, se bomo pogovarjali z gosti: z mamo deklice z Downovim sindromom Ano Perdih, očetom odrasle hčerke s težjo obliko cerebralne paralize in direktorjem zveze Sonček Iztokom Suhadolnikom ter sestro 58-letnega brata z motnjo v duševnem razvoju in direktorice zveze Sožitje Matejo De Reya. Da bi bilo življenje oseb s posebnimi potrebami lažje, jim z različnimi programi pomagajo v invalidskih organizacijah. Tako so se društvo Downov sindrom Slovenije, zveza Sonček in zveza Sožitje odločili, da organizirajo dobrodelni koncert Lahko sem srce za podporo ljudem z Downovim sindromom, motnjo v duševnem razvoju in cerebralno paralizo z namenom izboljšati njihov položaj v družbi. Zbran denar bodo namenili za izvajanje programov v teh organizacijah. Koncert bo v petek, 5. maja, ob 19. uri v Linhartovi dvorani Cankarjevega doma v Ljubljani. Koncert Lahko sem srce bo posnela TV Slovenija in ga predvajala v ponedeljek, 8. maja, ob 21. uri na 2. programu TV Slovenija. Ves čas posnetka koncerta bo deloval klicni center, iz katerega se bo oglašala voditeljica Bernarda Žarn s svojimi gosti. Prispevke boste lahko darovali s klici in sporočili SMS.
Čeprav ste ob naslovu oddaje pomislili na nasilje med štirimi stenami, pa z vsebinami presegamo ta okvir. Težav in načinov njihovega reševanja je toliko kot ljudi. Svoje zgodbe in izkušnje pripovedujejo invalidi, odvisniki, starši otrok s posebnimi potrebami, in tisti, ki so se morali soočiti z boleznijo kot je na primer rak, multipla skleroza, ALS in duševna motnja. V oddaji se pogovarjamo tudi o težavah v partnerski zvezi, pri vzgoji otrok in komunikaciji med ljudmi.
Zaradi ocen in šole so doma zelo pogosti konflikti med otrokom in starši. Ocene se staršem zdijo zelo pomembne za otrokov uspeh v življenju. Otroci in mladostniki pa v goreči želji, da bi z ocenami izpolnili pričakovanja staršev, doživljajo tudi stiske. Kako naj bi se izognili tem konfliktom in kako naj bi tudi ob koncu šolskega viharja ohranili dobre odnose in samospoštovanje? O tem bo v ponedeljkovi oddaji Med štirimi stenami govorila Marjana Škalič, psihologinja in mama treh otrok, ki predava in vodi starševske večere, piše svoj blog in je kritična opazovalka šolskega sistema.
Ženske in matere pridejo v materinski dom v najtežjih trenutkih v svojem življenju. Za mnoge je prihod v materinski dom korak v neznano, a tudi rešitev. Potrebujejo pomoč - umik v varen prostor, kjer poleg hrane in sobe dobijo tudi občutek sprejetosti, toplino in razumevanje, da se lahko bolj posvetijo sebi in razmislijo o vsem. Vrnejo jim dostojanstvo in jih opogumljajo, da bodo zmogle v življenju, razloži socialna delavka Lidija Jerebic, vodja in ustanoviteljica prvega materinskega doma pri nas. To je Materinski dom Škofljica, ki deluje v okviru zavoda Pelikan Karitas. V 27 letih, odkar je materinski dom na Škofljici odprl svoja vrata, je Lidija Jerebic spremljala več kot 700 zgodb žensk. O programih, ki jih izvajajo, o zgodbah, ki se je vedno dotaknejo, in o učenju, ki traja vse življenje - o tem se je z Lidijo Jerebic, gostjo tokratne oddaje Med štirimi stenami, pogovarjala Petra Medved.
V Avstriji so se 25. marca končale Zimske svetovne igre specialne olimpijade, ki so bile tudi za 18-člansko slovensko reprezentanco zelo uspešne. Ekipa se je vrnila domov s 23 medaljami - osvojila je devet zlatih, osem srebrnih in šest bronastih. Nika Dolinšek je osvojila zlato medaljo v veleslalomu in srebrno v superveleslalomu, Žiga Kos pa je prejel priznanje - trak za udeležbo. Specialna olimpijada je način življenja oseb z motnjami v duševnem razvoju, ki si s športom ohranjajo psihofizične sposobnosti in se vključujejo v družbo. Koliko volje, poguma, učenja, sprejemanja drugačnosti in odrekanja je potrebno za uspeh na zimskih svetovnih igrah specialne olimpijade, nam bosta v ponedeljkovi oddaji Med štirimi stenami povedala Žigova mama Barbara Kos in Nikin oče Mitja Dolinšek. Oddajo pripravlja Petra Medved.
Neveljaven email naslov